РЕГЛАМЕНТ (EС) 2015/104 НА СЪВЕТА
от 19 януари 2015 година
за определяне за 2015 г. на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, приложими във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза, за изменение на Регламент (EС) № 43/2014 и за отмяна на Регламент (ЕС) № 779/2014
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
В Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) се съдържа изискване за приемане на мерки за опазване, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, включително докладите на Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) и други консултативни органи, както и с оглед на становищата, получени от консултативните съвети, когато това е целесъобразно.
(3)
Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително - при необходимост - на някои функционално свързани с това условия. В съответствие с член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, възможностите за риболов следва да се определят в съответствие с целите на общата политика в областта на рибарството, установени в член 2, параграф 2 от посочения регламент. В съответствие с член 16, параграф 1 от същия регламент възможностите за риболов следва да бъдат разпределение между държавите членки по такъв начин, че да осигурят на всяка от тях относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или вид риболов.
(4)
Поради това, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013, общият допустим улов (ОДУ) следва да се определи въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите фактори и се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултациите със заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните консултативни съвети.
(5)
Задължението за разтоварване, посочено в член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, се въвежда конкретно за отделните видове риболов. Когато в района, обхванат от настоящия регламент, даден вид риболов попада в обхвата на задължението за разтоварване, всички включени в този риболов видове, спрямо които се прилагат ограничения на улова, следва да се разтоварят. От 1 януари 2015 г. задължението за разтоварване се прилага по отношение на риболова на дребни пелагични видове (т.е. скумрия, херинга, сафрид, син меджид, капрова риба, хамсия, атлантическа аргентина, сардина и цаца), риболова на едри пелагични видове (т.е. червен тон, риба меч, бял тон, големоок тон, бял и син марлин), риболова за промишлени цели (напр. мойва, пясъчница и норвежки паут). В член 16, параграф 2 от Регламент (EС) № 1380/2013 се предвижда, че когато се въвежда задължението за разтоварване по отношение на даден рибен запас, възможностите за риболов се определят, като се отчита промяната от определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват разтоварванията, към определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват улова.
(6)
В продължение на няколко години някои ОДУ за запасите от подклас Пластинчатохрили (акули и скатове) се определят на нулеви равнища, като в съпътстваща разпоредба се предвижда задължение за незабавно освобождаване при случаен улов. Тази специална мярка е наложена поради лошото природозащитно състояние на посочените запаси, като - предвид високия им процент на оцеляване - се счита, че изхвърлянето на улов няма да увеличи процента смъртност от риболов и ще подпомогне тяхното опазване. Независимо от това от 1 януари 2015 г. количествата от посочените видове, които са уловени при пелагичен риболов, ще трябва да бъдат разтоварвани, освен ако за тях не се прилага някое от изключенията от задължението за разтоварване, предвидени в член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. В член 15, параграф 4, буква а) от същия регламент се предвижда възможност за такива дерогации по отношение на видовете, за които риболовът е забранен и които са посочени като такива в правен акт на Съюза в сферата на общата политика в областта на рибарството. Поради това е целесъобразно да се забрани риболовът на тези видове в съответните зони.
(7)
През последните години ОДУ за запаса от хамсия в Бискайския залив се определя в отделен регламент относно възможностите за риболов, който се прилага от 1 юли на дадената година до 30 юни на следващата година. През 2014 г. НТИКР посочи, че ако периодът на управление се промени така, че да съвпада с календарната година (януари-декември), това значително ще намали рисковете за опазването на този запас. След консултации с Испания, Франция и Регионалния консултативен съвет за югозападните води (SWW-RAC) предложената от НТИКР промяна бе оценена като положителна. Въз основа на това е целесъобразно да се отмени Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета (2) и да се въведе нов ОДУ с настоящия регламент за запаса от хамсия в Бискайския залив за 2015 г.
(8)
Освен това, съгласно член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, ОДУ за запасите от обхвата на специалните многогодишни планове следва да се определя в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Поради това ОДУ за запасите от южен хек и норвежки омар, от морски език в западната част на Ламанша, от писия и морски език в Северно море, от херинга във водите на запад от Шотландия, от атлантическа треска в Категат до водите на запад от Шотландия, Ирландско море, Северно море, Скагерак и източната част на Ламанша и от червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определя в съответствие с правилата, установени в регламенти (ЕО) № 2166/2005 (3), (ЕО) № 509/2007 (4), (ЕО) № 676/2007 (5), (ЕО) № 1300/2008 (6), (ЕО) № 1342/2008 (7) („план за атлантическата треска“) и (ЕО) № 302/2009 (8).
(9)
По отношение на запасите от северна мерлуза (Регламент (EО) № 811/2004 на Съвета (9)) и морски език в Бискайския залив (Регламент (EО) № 388/2006 на Съвета (10)) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати и, поради това е целесъобразно да се следват научните становища, така че - в зависимост от случая - ОДУ да бъде изравнен с равнищата на максималния устойчив улов или запазен на тези равнища.
(10)
За запасите, за които няма достатъчни или надеждни данни, позволяващи изготвянето на приблизителни оценки на размера, мерките за управление и равнищата на ОДУ следва да се придържат към подхода на предпазливост при управлението на рибарството, определен в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като се вземат предвид специфичните за запасите фактори и по-конкретно наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
С Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета (11) бяха въведени допълнителни условия за годишното управление на ОДУ, включително разпоредбите за гъвкавост съгласно членове 3 и 4 за запасите, по отношение на които се прилагат съответно предпазни и аналитични ОДУ. Съгласно член 2 от посочения регламент при определяне на ОДУ Съветът решава за кои запаси не се прилагат членове 3 и 4, по-специално въз основа на биологичното състояние на запасите. Неотдавна бе въведен механизъм за гъвкавост за целия улов, спрямо който се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Поради това, с цел да се избегне прекомерната гъвкавост, която би компрометирала постигането на определените в общата политика в областта на рибарството природозащитни цели, и да се предотврати отрицателното въздействие върху биологичното състояние на запасите, членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 могат да се прилагат за ОДУ само когато държавите членки не използват възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
(12)
В съответствие с резултата от консултациите между Съюза и Норвегия, Съюзът може да разреши увеличение на риболова на северна скарида в зона IIIа за кораби на Съюза до 10 % от предоставената на Съюза квота, при условие че всички използвани количества над предоставената на Съюза квота бъдат приспаднати от квотата му за 2015 г. Уместно е да се даде възможност за такава гъвкавост при определянето на тези риболовни възможности, за да се осигурят равнопоставени условия за корабите на Съюза като се разреши на заинтересованите държави членки да изберат използването на гъвкава квота. Поради това Регламент (ЕС) № 43/2014 следва да бъде съответно изменен.
(13)
Когато даден ОДУ, свързан с определен запас, е предоставен само на една държава членка, е целесъобразно - в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора - тя да бъде оправомощена да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, гарантиращи, че при определяне на равнището на ОДУ въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(14)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2015 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като се вземе предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета (12).
(15)
Предвид най-новите научни становища на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболов в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(16)
При определени видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности биха довели до сериозна опасност за тяхното опазване. Поради това възможностите за риболов за такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за техния риболов.
(17)
На 11-ото заседание на Конференцията на страните по Конвенцията за опазване на мигриращите видове диви животни, проведено в Кито от 3 до 9 ноември 2014 г., редица видове бяха добавени в списъците на защитените видове от Допълнения I и II към Конвенцията, с действие от 8 февруари 2015 г. Поради това е целесъобразно да се предвиди защита за тези видове във връзка с кораби на Съюза, които извършват риболов във всички води, и кораби, които не са на Съюза, но извършват риболов във води на Съюза.
(18)
Използването на определените в настоящия регламент възможности за риболов, предоставени на корабите на Съюза, е уредено с Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета (13) и по-специално с членове 33 и 34 от него, които се отнасят до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Във връзка с това е необходимо да се определят кодовете, които да бъдат използвани от държавите членки, когато изпращат до Комисията данни, свързани с разтоварването на запаси, от обхвата на настоящия регламент.
(19)
За определени равнища на ОДУ следва да се позволи на държавите членки да разпределят допълнителни количества за корабите, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов при някои видове риболов, спрямо които все още не се прилага задължението за разтоварване съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013, т.е. система, при която целият улов следва да се разтовари и приспадне от квотите с цел да се избегне изхвърлянето на улов и свързаното с него разхищение на иначе годни рибни ресурси. Неконтролираното изхвърляне на риба е заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо, а оттам - и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, по своята същност системите за квоти за улов представляват стимул за рибарите да оптимизират селективния характер на улова при извършваните от тях дейности. С цел наблюдение на спазването на условията, на които подлежат опитите за напълно документиран риболов, държавите членки следва да осигурят подробна и точна документация за всички риболовни рейсове и подходящ капацитет и средства, като например наблюдатели, вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) и други. При това държавите-членки следва да спазват принципа на ефективност и пропорционалност. При използването на CCTV системи следва да се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(20)
За да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат да доведат до реална оценка на потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително тези с размер под минималния за разтоварване, да се приспаднат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят, след като въпросният кораб изчерпи напълно това общо разпределено количество. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърлянето на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърленият улов от неучастващите кораби не се увеличава.
(21)
Съгласно становището на ICES е целесъобразно да се запази специалната система за управление на запасите от пясъчница във водите на Съюза от участъци IIa и IIIа на ICES и подзона IV на ICES. Тъй като научното становище на ICES се очаква едва през февруари 2015 г., е уместно ОДУ и квотите временно да се определят на нулево равнище до публикуването на това становище.
(22)
За да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов, е уместно да се позволи прилагането на гъвкав режим между някои зони на ОДУ, когато става дума за един и същи биологичен запас.
(23)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията в областта на рибарството с Норвегия (15) и Фарьорските острови (16), Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола в областта на рибарството с Гренландия (17), Съвместният комитет определи равнището на риболовните възможности, налични за Съюза във водите на Гренландия за 2015 г. Необходимо е следователно тези риболовни възможности да бъдат включени в настоящия регламент.
(24)
На годишното си заседание през 2014 г. NEAFC прие мярка за опазване по отношение на запаса от морски костур в морето Ирмингер, като определи ОДУ и квотите за 2015 г. за договарящите страни, включително за Съюза. Освен това консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC, ще продължат и през 2015 г. относно възможностите за риболов на атлантическо-скандинавска херинга за същата година. Поради това е уместно да се определят временни ограничения на улова на атлантическо-скандинавска херинга, като процент от квотата на Съюза за 2014 г., в очакване на преразглеждане вследствие на резултата от консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC.
(25)
На годишното си заседание през 2014 г. NEAFC не прие мярка за опазване по отношение на запаса от морски костур в международни води от подзони I и II на ICES, като определи ОДУ и квотите за договарящите страни. Консултациите относно риболовните възможности за запаса от морски костур ще продължат през 2015 г. Тъй като риболовът се извършва през втората половина на годината, ограниченията на улова за този запас ще бъдат определени през 2015 г., като се вземе предвид резултатът от консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC.
(26)
На годишното си заседание през 2014 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие увеличение на ОДУ и квотите за червен тон за период от три години и потвърди ОДУ и квотите за северноатлантическа риба меч, южноатлантическа риба меч, южноатлантически бял тон и северноатлатнтически бял тон на сегашните равнища за периода 2015-2016 г. Освен това, какъвто е вече случаят със запасите от червен тон, уместно е уловът от любителски и спортен риболов на всички останали запаси по ICCAT, включени в Приложение ID, също да бъде подложен на ограничения на улова, приети от тази организация с цел да се гарантира, че Съюзът не надхвърля своите квоти. Всички тези мерки следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(27)
На годишното си заседание през 2014 г. страните по Комисията за опазване на антарктическите живи морски ресурси (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова, включително квота за прилова за периода 2015-2016 г. за някои видове проучвателен риболов в подзона 88.2. Оползотворяването на тази квота за 2015 г. следва да бъде взето предвид при определянето на възможностите за риболов за 2016 г.
(28)
На годишното си заседание през 2014 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени въведените мерки за опазване и управление. Необходимо е обаче да се определят ограничения на капацитета в Приложение VI към настоящия регламент, като се вземе предвид включването на Майот като най-отдалечен регион в Приложение II към Регламент (ЕС) № 1380/2013, изменен с Регламент (ЕС) № 1385/2013 (18) на Съвета.
(29)
Третото годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPFO) ще се проведе през февруари 2015 г. До провеждането на такова годишно заседание е уместно настоящите мерки в зоната на Конвенцията SPFO да останат временно в сила. Независимо от това не следва да може да се извършва целеви риболов на запаса от сафрид преди определянето на ОДУ в резултат от посоченото годишно заседание.
(30)
На своето 87-о годишно заседание през 2014 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) запази мерките за опазване на албакора, големоокия тон и ивичестия тон. Също така IATTC запази резолюцията си относно опазването на дългокрилата акула. Въвеждането на тези мерки в правото на Съюза следва да продължава.
(31)
На годишното си заседание през 2014 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие препоръка за нов двугодишен ОДУ за запасите от берикс, атлантически големоглав и пелагична лъчеперка от вида Histiopterus typus, като съществуващите ОДУ за патагонски кликач и западноафрикански джерион останаха в сила. Приложимите понастоящем мерки относно разпределянето на риболовни възможности, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза.
(32)
На 9-ото си годишно заседание Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) прие мярка за опазване и управление за защита на китовата акула от риболовни операции на оборудвани с мрежи гъргър кораби. На 10-ото си годишно заседание WCPFC прие ограничения на улова за риболов с парагади на големоок тон. На 11-ото си годишно заседание през 2014 г. WCPFC не промени мерките си по отношение на риболовните възможности, приети през 2013 г. Всички тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(33)
На годишното си заседание през 2013 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(34)
На своето 36-о годишно заседание през 2014 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2015 г. за някои запаси в подзони 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие мораториум върху улова на скариди в участък 3L, увеличи ОДУ за морски костур в участък 3M (с цел да обхване прилова на някои видове) и възобнови риболова на червена писия в участък 3NO.
(35)
В края на годината съответните регионални организации за управление на рибарството (РОУР) приемат определени международни мерки, които създават или ограничават възможностите за риболов за Съюза и които стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Поради това е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR продължава от 1 декември до 30 ноември - поради което някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период, започващ на 1 декември 2014 г. - е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение.
(36)
В съответствие с декларацията на Съюза, отправена към Боливарската република Венецуела, относно предоставянето на възможности за риболов във водите на Съюза на риболовни кораби, плаващи под знамето на Боливарска република Венецуела в изключителната икономическа зона край брега на Френска Гвиана (19), е необходимо да се определят възможностите за улов на снапери във води на Съюза, които се предоставят на Венецуела.
(37)
За да се осигурят еднакви условия за разрешаване на отделните държави членки да се ползват от системата за управление на разпределеното им риболовното усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия.
(38)
За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с разпределянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информацията, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под знамето на дадена държава членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (20) на Европейския парламент и на Съвета.
(39)
За да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в ЕС, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2015 г. с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2015 г., и някои разпоредби в определени региони, за които следва да се предвиди специална дата на прилагане. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(40)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията на улова за 2015 г. и - в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент - за 2016 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2015 г. до 31 януари 2016 г., с изключение на случаите, когато в членове 9, 29 и 31 са установени други периоди на ограничение на риболовното усилие;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2014 г. до 30 ноември 2015 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR;
г)
възможностите за риболов за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC, посочени в член 32, за периодите през 2015 г. и 2016 г., посочени в същата разпоредба.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за следните кораби:
а)
кораби на Съюза;
б)
кораби на трети държави във водите на Съюза.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на Съюза“ означава риболовен кораб на Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 5 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в нея;
в)
„води на Съюза“ означава водите на Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
г)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
д)
„запас“ означава запасът съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 14 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
е)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава:
i)
при видовете риболов, спрямо които се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 - количеството от всеки запас, което може да се улови всяка година;
ii)
при всички други видове риболов - количеството от всеки запас, което може да се разтовари всяка година;
ж)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава членка или на трета държава;
з)
„аналитична оценка“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е посочил, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище относно вариантите за бъдещ улов;
и)
„подход на предпазливост при управлението на рибарството“ означава подходът за предпазливост при управлението на рибарството съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
й)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 на Комисията (21);
к)
„регистър на риболовния флот на Съюза“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 24, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
л)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (22);
б)
„Скагерак“ означава географската зона, която на запад е ограничена от линията, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, на юг - от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, а от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат“ означава географската зона, която на север е ограничена от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, а на юг - от линията, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.
д)
„функционална единица 26 на подзона IХа на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
43° 00′ с.ш. 8° 00′ з.д.,
-
43° 00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
42° 00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
42° 00′ с.ш. 8° 00′ з.д.;
е)
„функционална единица 27 на подзона IХа на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
42°00′ с.ш. 8° 00′ з.д.,
-
42°00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
38°30′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
38°30′ с.ш. 9° 00′ з.д.,
-
40°00′ с.ш. 9° 00′ з.д.,
-
40°00′ с.ш. 8° 00′ з.д.;
ж)
„залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
з)
„зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета (23);
и)
„зони на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета (24);
й)
„зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (25);
к)
„зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ означава географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (26);
л)
„зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на антарктическите живи морски ресурси)“ означава географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (27);
м)
„зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. („Конвенцията от Антигуа“) (28);
н)
„зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ означава географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (29);
о)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (30) и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
п)
„зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (31);
р)
„открити води на Берингово море“ означава географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море;
с)
„зона на припокриване между IATTC и WCPFC“ означава географската зона, определена от следните граници:
-
150° з.д.,
-
130° з.д.,
-
4° ю.ш.,
-
50° ю.ш.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА СЪЮЗА
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределение
1. ОДУ за корабите на Съюза във водите на Съюза или в определени води извън Съюза и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с него, според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на Съюза се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия относно риболовните дейности и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 19 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (32) и разпоредбите за прилагането му.
3. За целите на специалното условие, предвидено в приложение IA за запасите от пясъчница във водите на ЕС от зони IIa, IIIa и IV, се прилагат зоните за управление, определени в приложение IIГ.
Член 6
ОДУ, определян от държавите членки
1. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. За ОДУ, определян от дадена държава членка, се прилагат следните условия:
а)
той отговаря на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството и по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; и
б)
води до:
i)
експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, ако са налице аналитични оценки с възможно най-висока степен на вероятност;
ii)
експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на рибарството, ако аналитичните оценки не са налице или са непълни.
3. До 15 март 2015 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация:
а)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ;
в)
данни за това, до каква степен приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
1. Задължението за разтоварване на сушата съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 („задължение за разтоварване“) се прилага спрямо рибата от запасите, за които е определен ОДУ, уловена при посочените в член 15, параграф 1, буква а) от същия регламент видове риболов.
2. Рибата от други запаси, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби под знамето на държава членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на Съюза, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана.
3. Запасите от нецелеви видове в рамките на безопасните биологични граници, посочени в член 15, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, са изброени в приложение I с оглед на дерогацията от задължението за отчитане на улова спрямо съответните квоти, предвидено в същия член.
Член 8
Ограничения на риболовното усилие
За посочените в член 1, параграф 2, буква б) периоди се прилагат следните мерки, свързани с риболовното усилие:
а)
приложение IIA по отношение на управлението на някои запаси от атлантическа треска, морски език и морска писия в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV на ICES, участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на Съюза от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ по отношение на възстановяването на запасите от мерлуза и норвежки омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ по отношение на управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 9
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. По отношение на черната писия се прилага член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (33), с който се установява изискване за притежаване на разрешение за дълбоководен риболов. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на черна писия се прилагат условията, посочени в същия член.
2. Държавите членки гарантират, че равнищата на риболовно усилие за 2015 г., измерени в киловатдни отсъствие от пристанището на кораби с разрешение за дълбоководен риболов съгласно член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешения за дълбоководен риболов или са ловили дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към същия регламент. Настоящият параграф се прилага само за риболовни рейсове, при които са били уловени над 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределянето на възможностите за риболов
1. Установеното с настоящия регламент разпределяне на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените съгласно член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
приспаданията и преразпределенията съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
в)
преразпределенията съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
г)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 и член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
д)
удържаните количества съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 и член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
е)
приспаданията съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
ж)
прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 19 от настоящия регламент;
з)
разпределянето на допълнителни количества съгласно член 14 от настоящия регламент.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които е предвиден предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от същия регламент - за запасите, по отношение на които е предвиден аналитичен ОДУ. Членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилагат когато държава членка използва възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
Член 11
Закрити риболовни сезони
1. В периода от 1 май до 31 май 2015 г. се забранява риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, морска писия, сребриста сайда, сайда, морски лисици, обикновен морски език, менек, синя молва, молва и черноморска бодлива акула.
За целите на настоящия параграф Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
Чрез дерогация от първа алинея се разрешава транзитното преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. В периодите от 1 януари до 31 март 2015 г. и от 1 август до 31 декември 2015 г. се забранява стопанският риболов на пясъчница с дънен трал, гриб или сходни теглени уреди с размер на окото под 16 mm в участъци IIa и IIIa на ICES и в подзона IV на ICES.
Забраната, посочена в първа алинея, се прилага и за кораби на трети държави, притежаващи разрешение за риболов на пясъчница във водите на Съюза от подзона IV на ICES.
Член 12
Забрани
1. На корабите на Съюза се забранява да ловят, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват следните видове:
а)
бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES;
б)
следните видове риба трион във всички води:
i)
риба трион от вида Anoxypristis cuspidatа;
ii)
риба трион от вида Pristis clavata;
iii)
дребнозъба риба трион (Pristis pectinata);
iv)
риба трион (Pristis pristis);
v)
риба трион от вида Pristis zijsron;
в)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видовете Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
австралийска акула (Galeorhinus galeus), при улов с парагади във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
е)
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
ж)
черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I и XIV на ICES;
з)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води;
и)
манта от вида Мanta alfredi във всички води;
й)
манта (морски дявол) (Мanta birostris) във всички води;
к)
следните видове манта (Mobula rays) във всички води:
i)
манта (Mobula mobular);
ii)
манта от вида Mobula rochebrunei;
iii)
манта от вида Mobula japanica;
iv)
манта от вида Mobula thurstoni;
v)
манта от вида Mobula eregoodootenkee;
vi)
манта от вида Mobula munkiana;
vii)
манта от вида Mobula tarapacana;
viii)
манта от вида Mobula kuhlii;
ix)
манта от вида Mobula hypostoma;
л)
морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES;
м)
норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES;
н)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
о)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
п)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварването на количествата уловени запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разпределение на допълнителни количества за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
Член 14
Разпределяне на допълнителни количества
1. Дадена държава членка може да разпредели допълнителни количества от определени запаси за плаващите под нейното знаме кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Запасите са посочени в приложение I.
2. Разпределянето на допълнителни количества по параграф 1 не може да надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава членка.
Член 15
Условия за разпределяне на допълнителни количества
1. По отношение на разпределянето на допълнителни количества, посочено в член 14, се прилагат следните условия:
а)
държавите членки осигуряват подробна и точна документация за всички риболовни рейсове и подходящ капацитет и средства, като например наблюдатели, вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) и други. При това държавите членки спазват принципа на ефективност и пропорционалност;
б)
разпределянето на допълнителни количества за отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не превишава никое от следните ограничения:
i)
75 % от изхвърлянето на улов от запаса, по приблизителна оценка на съответната държава членка за вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, получил допълнителни количества;
ii)
30 % от индивидуално разпределеното количество, което корабът е получил преди участието си в опитите;
в)
целият извършен от кораба улов на запаса, от който са разпределени допълнителни количества - включително рибата, която е под определения в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98 (34) минимален размер за разтоварване на сушата- се приспада от индивидуално разпределеното количество на кораба, получено от всяко разпределяне на допълнителни количества по член 14 от настоящия Регламент;
г)
щом корабът напълно изчерпи индивидуално разпределеното количество от всеки запас, за който са му предоставени допълнително разпределени квоти, той е длъжен да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ;
д)
за запасите, за които може да се приложи настоящият член, държавите членки могат да позволят прехвърляне на индивидуално разпределени количества или на част от тях от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в такива опити, ако може да се докаже, че изхвърлянето на улов от неучастващите кораби не се увеличава.
2. Независимо от параграф 1, буква б), подточка i) дадена държава членка може по изключение да предостави на кораб под нейното знаме допълнително количество, превишаващо 75 % от очакваното изхвърляне на улов от запаса, извършвано от вида кораби, към които спада отделният кораб, получил допълнителното количество, при условие че:
а)
степента на очакваното изхвърляне на улов за съответния вид кораби е по-малка от 10 %;
б)
включването на този вид кораби е важно, за да се оцени потенциалът на средствата за наблюдение, използвани в съответствие с член 15, параграф 1, буква а);
в)
не е надвишено общото ограничение от 75 % от очакваното изхвърляне на улов от запаса, извършено от всички кораби, участващи в опитите.
3. Преди да разпредели допълнителните количества по член 14, съответната държава членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списък на корабите под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от корабите;
г)
приблизителна оценка на количествата изхвърлен улов за всеки вид кораби, участващи в опитите;
д)
количеството на извършения през 2014 г. улов на запаса, за който се прилага съответният ОДУ, от участващите в опитите кораби.
Член 16
Обработване на лични данни
Доколкото записите, получени в съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от настоящия Регламент, включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, при обработването на тези данни се прилага посочената директива.
Член 17
Оттегляне на допълнително разпределено количество
Когато държава членка установи, че участващ в опити за напълно документиран риболов кораб, не спазва определените в параграф 15 условия, тя оттегля допълнително разпределеното количество, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за оставащата част от 2015 г.
Член 18
Научен преглед на оценките относно изхвърлянето на улов
Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящата глава, да представи своята оценка относно изхвърлянето на улов по видове кораби за преглед от научен консултативен орган, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в член 15, параграф 1, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща наличието на такова изхвърляне на улов, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на посоченото изискване, и уведомява Комисията за това.
ГЛАВА III
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 19
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на Съюза, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато въз основа на член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III към настоящия регламент, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Независимо от това общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в същото приложение, не може да бъде надвишен.
ГЛАВА IV
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството
Член 20
Прехвърляне и размяна на квоти
1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството (РОУР), се разрешава прехвърляне или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, дадена държава членка („засегнатата държава членка“) може да проведе обсъждане с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти.
2. След получаване на уведомление от засегнатата държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила със съответната договаряща страна по РОУР. След това Комисията и съответната договаряща страна по РОУР своевременно се уведомяват взаимно за съгласието си да се обвържат с такова прехвърляне или размяна на квоти. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация.
3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти.
4. Получените или прехвърлените на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределяне, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, в зависимост от случая. Това разпределение не променя съществуващия механизъм за разпределяне на квотите за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителна стабилност на риболовните дейности.
Раздел 1
Зона на конвенцията ICCAT
Член 21
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на Съюза с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на Съюза за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на Съюза, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на сушата на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределено за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 22
Любителски и спортен риболов
Когато е целесъобразно, държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов.
Член 23
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) при всеки вид риболов.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видовете акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на акули чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на вида Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) при всеки вид риболов.
Раздел 2
Зона на конвенцията CCAMLR
Член 24
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и през периодите, определени пак там.
2. ОДУ и ограниченията на прилова, посочени в приложение V, част Б, се прилагат за целите на проучвателния риболов в подзоните, определени пак там.
Член 25
Проучвателен риболов
1. През 2015 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на кликач (Dissostichus spp.) в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да участва в проучвателен риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2015 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на всяка подзона или участък, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като съответната SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голямата концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочина, по-малка от 550 m.
Член 26
Улов на крил през риболовен сезон 2015-2016 г.
1. Единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да извършват улов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовния сезон 2015-2016 г. Ако такава държава членка възнамерява да извършва улов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, в срок до 1 май 2015 г. тя уведомява Комисията за това свое намерение, като използва образеца, посочен приложение V, част В към настоящия регламент. Въз основа на предоставената от държавите членки информация Комисията представя уведомленията на секретариата на CCAMLR не по-късно от 30 май 2015 г.
2. Уведомлението, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в улова на крил.
3. Държава членка, която възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомява относно намерението си за такъв риболов единствено по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под нейно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност да плават под знамето на тази държава членка.
4. Държавите членки имат право да разрешат участие в улов на крил на кораб, различен от тези, за които е уведомен секретариатът на CCAMLR в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако някой кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради основателни причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения за заместване кораб (или кораби), включително информацията, посочена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи заместването, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в улова на крил.
Раздел 3
Зона на конвенцията IOTC
Член 27
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на риба меч (Xiphias gladius) и бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за улов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов, на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, представени пред IOTC, държавите членки могат да увеличават риболовния си капацитет над ограниченията по параграфи 1 и 2 единствено в границите, определени в тези планове.
Член 28
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae при всеки вид риболов.
2. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов, с изключение на кораби с обща дължина под 24 m, които участват единствено в риболовни дейности в изключителни икономически зони (ИИЗ) на държавата членка, под чието знаме плават, и при условие че техният улов е предназначен само за местно потребление.
3. Когато са уловени случайно, видовете по параграфи 1 и 2 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 4
Зона на конвенцията SPRFMO
Член 29
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото равнище на брутен тонаж на корабите, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2015 г., до общото за Съюза равнище от 78 600 брутен тонаж в посочената зона.
Член 30
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно посоченото в член 29, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Възможностите за риболов, определени в приложение IЙ, може да се използват само при условие че най-късно до петия ден на следващия месец държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до секретариата на SPRFMO, списък на корабите, които активно участват в риболов или трансбордиране в района на действие на Конвенцията SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и данни за престой в пристанища, когато такива данни са налични.
Член 31
Дънни риболовни дейности
Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават през 2015 г. своето дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията до онези части от зоната на конвенцията, в които през посочения период е бил извършван дънен риболов, и до равнище, което не надвишава средните годишни равнища на улова или параметри на усилието през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г.
Раздел 5
Зона на конвенцията IATTC
Член 32
Риболовна дейност с мрежа гъргър
1. Риболовът на албакор (Thunnus albacares), големоок тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2015 г. или от 18 ноември 2015 г. до 18 януари 2016 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
географска дължина 150° з.д.,
-
географска ширина 40° с.ш.,
-
географска ширина 40° ю.ш.;
б)
от 29 септември до 29 октомври 2015 г. в зоната, определена от следните граници:
-
географска дължина 96° з.д.,
-
географска дължина 110° з.д.,
-
географска ширина 4° с.ш.,
-
географска ширина 3° ю.ш.
2. Преди 1 април 2015 г. засегнатите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1. През избрания период всички кораби с мрежи гъргър на засегнатите държави членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните, посочени в параграф 1.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи улов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен албакор, големоок тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място за цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
Член 33
Забрана за риболов на дългокрила акула
1. В зоната на Конвенцията IATTC се забранява риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus), както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. В срок до 31 януари 2015 г., държавите членки предават на Комисията информацията, събрана през предходната година.
Раздел 6
Зона на конвенцията SEAFO
Член 34
Забрана за риболов на дълбоководни акули
В зоната на Конвенцията SEAFO се забранява целевият риболов на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
дълбоководни акули от над-разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на конвенцията WCPFC
Член 35
Изисквания относно риболовните дейности, насочени към запасите от големоок тон, албакор, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон
1. Държавите членки гарантират, че броят риболовни дни, отпуснати на кораби, оборудвани с мрежи гъргър и извършващи риболов на големоок тон (Thunnus obesus), албакор (Thunnus albacares) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) в частта от зоната на Конвенцията WCPFC в открито море, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., не надвишава 403 дни. При този вид риболов се забранява използването на мрежа гъргър за пасаж от тон, смесен с китова акула (Rhincodon typus), ако китовата акула е забелязана преди да започне поставянето на мрежата.
2. Корабите на Съюза не извършват целеви риболов на южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC на юг от 20° ю.ш.
3. Държавите членки правят необходимото уловът на големоок тон (Thunnus obesus) с парагади да не надхвърля 2 000 тона през 2015 г.
Член 36
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., риболовните дейности на кораби, използващи устройства за събиране на риба (УСР) и оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00,00 ч. на 1 юли 2015 г. и 24,00 ч. на 31 октомври 2015 г. През посочения период кораб, оборудван с мрежи гъргър, може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на Конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на сушата или трансбордират цялото уловено количество големоок тон, албакор и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място за цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 37
Зона на припокриване между IATTC и WCPFC
1. Корабите, включени само в регистъра на WCPFC, прилагат мерките, определени в членове 35-38, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква с).
2. Корабите, включени едновременно в регистъра на WCPFC и на IATTC, и корабите, включени само в регистъра на IATTC, прилагат мерките, предвидени в член 32, параграф 1, буква а) и параграфи 2-4, както и член 33, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква с).
Член 38
Ограничения за броя на корабите на Съюза с разрешения за улов на риба меч
Максималният брой кораби на Съюза с разрешения за улов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посочен в приложение VII.
Член 39
Копринена акула и дългокрила акула
1. В зоната на Конвенцията WCPFC се забранява задържането на борда, трансбордирането, съхраняването или разтоварването на сушата на части или цели трупове на следните видове:
а)
копринена акула (Carcharhinus falciformis),
б)
дългокрила акула (Carcharhinus longimanus).
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 8
Берингово море
Член 40
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА СЪЮЗА
Член 41
ОДУ
На риболовните кораби под знамето на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на Съюза в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 42
Разрешения за риболов
Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на Съюза, е определен в приложение VIII.
Член 43
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Условията, посочени в член 7, се прилагат по отношение на улова и прилова от страна на кораби на трети държави, осъществяващи риболов в рамките на разрешенията по член 42.
Член 44
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата, когато са намерени във води на Съюза, следните видове:
а)
бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES;
б)
следните видове риба трион във водите на Съюза:
i)
риба трион от вида Anoxypristis cuspidatа;
ii)
риба трион от вида Pristis clavata;
iii)
дребнозъба риба трион (Pristis pectinata);
iv)
риба трион (Pristis pristis);
v)
риба трион от вида Pristis zijsron;
в)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на Съюза;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видовете скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
австралийска акула (Galeorhinus galeus), при улов с парагади във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
е)
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
ж)
черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV и XIV на ICES;
з)
селдова акула (Lamna nasus) във водите на Съюза;
и)
манта от вида Мanta alfredi във водите на Съюза;
й)
манта от вида Мanta birostris във водите на Съюза;
к)
следните видове манта (Mobula rays) във водите на Съюза:
i)
манта (Mobula mobular);
ii)
манта от вида Mobula rochebrunei;
iii)
манта от вида Mobula japanica;
iv)
манта от вида Mobula thurstoni;
v)
манта от вида Mobula eregoodootenkee;
vi)
манта от вида Mobula munkiana;
vii)
манта от вида Mobula tarapacana;
viii)
манта от вида Mobula kuhlii;
ix)
манта от вида Mobula hypostoma;
л)
морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES;
м)
норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES;
н)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
о)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
п)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 45
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 46
Изменение на Регламент (ЕС) № 43/2014
В член 18а, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 43/2014 се добавя следната буква о):
„о)
северна скарида в зона IIIа.“
Член 47
Отмяна
Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета се отменя, считано от 1 януари 2015 г.
Член 48
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Независимо от това член 8 се прилага от 1 февруари 2015 г.
Член 12, букви б), и) и к), както и член 44, букви б), и) и к) се прилагат от 8 февруари 2015 г.
Член 46 се прилага от 1 януари 2014 г.
Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR, посочени в членове 23, 24 и 25 и в приложения IД и V, се прилагат от посочените в тях дати.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 януари 2015 година.
REGULAMENTO (UE) 2015/104 DO CONSELHO
de 19 de janeiro de 2015
que fixa, para 2015, em relação a determinadas unidades populacionais de peixes e grupos de unidades populacionais de peixes, as possibilidades de pesca aplicáveis nas águas da União e as aplicáveis, para os navios da União, em certas águas não União, que altera o Regulamento (UE) n.o 43/2014 e revoga o Regulamento (UE) n.o 779/2014
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 43.o, n.o 3,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia,
Considerando o seguinte:
(1)
O artigo 43.o, n.o 3, do Tratado estabelece que o Conselho, sob proposta da Comissão, adota as medidas relativas à fixação e à repartição das possibilidades de pesca.
(2)
O Regulamento (UE) n.o 1380/2013 do Parlamento Europeu e do Conselho (1) requer que sejam adotadas medidas de conservação atendendo aos pareceres científicos, técnicos e económicos disponíveis, nomeadamente, se for caso disso, aos relatórios elaborados pelo Comité Científico, Técnico e Económico das Pescas (CCTEP) e aos pareceres de outros órgãos consultivos, bem como atendendo aos pareceres recebidos dos conselhos consultivos.
(3)
Cabe ao Conselho adotar medidas relativas à fixação e à repartição das possibilidades de pesca, incluindo, se for caso disso, certas condições a elas associadas no plano funcional. Nos termos do artigo 16.o, n.os 1 e 4, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013, as possibilidades de pesca devem ser fixadas de acordo com os objetivos da política comum das pescas previstos no artigo 2.o, n.o 2, desse regulamento. Nos termos do artigo 16.o, n.o 1, do mesmo regulamento, as possibilidades de pesca devem ser repartidas pelos Estados-Membros de modo a garantir a estabilidade relativa das atividades de pesca de cada Estado-Membro no respeitante a cada unidade populacional ou pescaria.
(4)
Os totais admissíveis de capturas (TAC) deverão, por conseguinte, ser estabelecidos em conformidade com o Regulamento (UE) n.o 1380/2013, com base nos pareceres científicos disponíveis, tendo em conta os aspetos biológicos e socioeconómicos e assegurando, ao mesmo tempo, um tratamento equitativo entre setores das pescas, bem como à luz das opiniões expressas durante a consulta das partes interessadas, nomeadamente nas reuniões dos conselhos consultivos.
(5)
A obrigação de desembarcar a que se refere o artigo 15.o do Regulamento (UE) n.o 1380/2013 é introduzida pescaria por pescaria. Na região abrangida pelo presente regulamento, nos casos em que uma pescaria é sujeita à obrigação de desembarcar, devem ser desembarcadas todas as espécies que são objeto de limites de capturas. A partir de 1 de janeiro de 2015, a obrigação de desembarcar deve aplicar-se à pequena pesca pelágica (ou seja, pesca da sarda, arenque, carapau, verdinho, pimpim, biqueirão, argentinas, sardinha e espadilha), à grande pesca pelágica (ou seja, pesca do atum-rabilho, espadarte, atum-voador, atum-patudo, espadim-azul e espadim-branco), e à pesca para fins industriais (por exemplo, pesca do capelim, galeota e faneca-da-noruega). O artigo 16.o, n.o 2, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013 prevê que, no caso de ser introduzida uma obrigação de desembarcar para uma unidade populacional, as possibilidades de pesca são fixadas tendo em conta o facto de deverem passar a refletir as capturas em vez dos desembarques.
(6)
Durante alguns anos, certos TAC para as unidades populacionais de elasmobrânquios (tubarões e raias) foram nulos e associados a uma disposição que estabelece uma obrigação de libertação imediata das capturas acidentais. Este tratamento específico explica-se pelo facto de estas unidades populacionais estarem em mau estado de conservação e de a sua elevada taxa de sobrevivência não conduzir a que as devoluções originem um aumento das taxas de mortalidade por pesca. Porém, a partir de 1 de janeiro de 2015, as capturas destas espécies, realizadas na pesca pelágica, terão de ser desembarcadas, a não ser que beneficiem de uma das derrogações da obrigação de desembarcar previstas no artigo 15.o do Regulamento (UE) n.o 1380/2013. O artigo 15.o, n.o 4, alínea a), desse regulamento permite tais derrogações relativamente às espécies cuja pesca seja proibida e identificada como tal num ato jurídico da União adotado no âmbito da política comum das pescas. Por conseguinte, é adequado proibir a pesca destas espécies nas zonas em causa.
(7)
Nos últimos anos, o TAC de biqueirão no golfo da Biscaia tem sido fixado num regulamento sobre as possibilidades de pesca separado, aplicável de 1 de julho de um dado ano até 30 de junho do ano seguinte. Em 2014, o CCTEP concluiu que a alteração do período de gestão para um ano civil normal (janeiro a dezembro) reduz consideravelmente os riscos de conservação para esta unidade populacional. Na sequência de consultas com a Espanha, a França e o Conselho Consultivo para as Águas Ocidentais Sul (SWWAC), a alteração proposta pelo CCTEP foi avaliada positivamente. Nesta base, é conveniente revogar o Regulamento (UE) n.o 779/2014 (2) do Conselho e introduzir, no presente regulamento, um novo TAC para a unidade populacional de biqueirão no golfo da Biscaia relativamente a 2015.
(8)
Além disso, em conformidade com o artigo 16.o, n.o 4, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013, no caso das unidades populacionais sujeitas a planos plurianuais específicos, os TAC devem ser fixados de acordo com as regras estabelecidas nesses planos. Por conseguinte, os TAC para as unidades populacionais de pescada-do-sul e de lagostim, de linguado no canal da Mancha ocidental, de solha e linguado no mar do Norte, de arenque a oeste da Escócia, de bacalhau no Kattegat, a oeste da Escócia, no mar da Irlanda, mar do Norte, Skagerrak e canal da Mancha Oriental e de atum-rabilho no Atlântico leste e no Mediterrâneo devem ser estabelecidos de acordo com as regras enunciadas nos Regulamentos (CE) n.o 2166/2005 (3), (CE) n.o 509/2007 (4), (CE) n.o 676/2007 (5), (CE) n.o 1300/2008 (6), (CE) n.o 1342/2008 (7) («plano para o bacalhau») e (CE) n.o 302/2009 (8) do Conselho.
(9)
Contudo, no respeitante às unidades populacionais de pescada do Norte (Regulamento (CE) n.o 811/2004 do Conselho (9)) e de linguado no golfo da Biscaia (Regulamento (CE) n.o 388/2006 do Conselho (10)), foram alcançados os objetivos mínimos dos planos de recuperação e de gestão correspondentes, pelo que é adequado seguir os pareceres científicos emitidos com vista, conforme o caso, a atingir ou a manter os TAC em níveis de rendimento máximo sustentável.
(10)
No caso das unidades populacionais relativamente às quais não existam dados suficientes ou fiáveis que permitam fornecer estimativas de abundância, as medidas de gestão e os níveis dos TAC devem ser estabelecidos de acordo com o princípio da precaução em matéria de gestão haliêutica definida no artigo 4.o, n.o 1, ponto 8, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013, tendo em conta fatores específicos a cada unidade populacional, incluindo, em especial, as informações disponíveis sobre as tendências da unidade populacional e considerações relacionadas com as pescarias mistas.
(11)
O Regulamento (CE) n.o 847/96 do Conselho (11) introduziu condições suplementares para a gestão anual dos TAC, incluindo disposições em matéria de flexibilidade, ao abrigo dos artigos 3.o e 4.o, aplicáveis, respetivamente, às unidades populacionais de precaução e às analíticas. Nos termos do artigo 2.o deste regulamento, ao fixar os TAC, o Conselho deve decidir a que unidades populacionais os artigos 3.o e 4.o não são aplicáveis, nomeadamente com base no estado biológico das unidades populacionais. Mais recentemente, foi introduzido um mecanismo de flexibilidade para todas as capturas abrangidas pela obrigação de desembarcar prevista no artigo 15.o, n.o 9, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013. Por conseguinte, a fim de evitar uma flexibilidade excessiva, que poria em causa os objetivos de conservação fixados pela política comum das pescas, e de evitar impactos negativos no estado biológico das unidades populacionais, os artigos 3.o e 4.o do Regulamento (CE) n.o 847/96 só se aplicam aos TAC nos casos em que os Estados-Membros não utilizam a flexibilidade interanual prevista no artigo 15.o, n.o 9, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013.
(12)
De acordo com os resultados das consultas entre a União e a Noruega, a União poderá autorizar a pesca dirigida ao camarão-ártico na zona IIIa exercida por navios de pesca da União até 10 por cento para além da quota disponível para a União, desde que quaisquer quantidades utilizadas para além da quota disponível para a União sejam deduzidas da sua quota para 2015. Ao fixar as possibilidades de pesca, é conveniente prever esse grau de flexibilidade, de modo a garantir que os navios da União disponham de condições equitativas e a permitir que os Estados-Membros envolvidos optem pela utilização de uma quota de flexibilidade. Por conseguinte, o Regulamento (CE) n.o 43/2014 deverá ser alterado.
(13)
Nos casos em que um TAC relativo a uma unidade populacional é atribuído apenas a um Estado-Membro, é conveniente conferir poderes a esse Estado-Membro, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 1, do Tratado, para determinar o nível desse TAC. Deverão ser adotadas disposições a fim de assegurar que, ao fixar o nível do TAC, o Estado-Membro em causa atue de modo plenamente compatível com os princípios e as regras da política comum das pescas.
(14)
É necessário fixar os níveis máximos de esforço de pesca para 2015 em conformidade com o artigo 8.o do Regulamento (CE) n.o 2166/2005, o artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 509/2007, o artigo 9.o do Regulamento (CE) n.o 676/2007, os artigos 11.o e 12.o do Regulamento (CE) n.o 1342/2008 e os artigos 5.o e 9.o do Regulamento (CE) n.o 302/2009, tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 754/2009 do Conselho (12).
(15)
À luz do parecer científico mais recente do Conselho Internacional para o Estudo do Mar (CIEM) e em conformidade com os compromissos internacionais assumidos no contexto da Convenção das Pescas do Atlântico Nordeste (NEAFC), é necessário limitar o esforço de pesca de certas espécies de profundidade.
(16)
No caso de determinadas espécies, nomeadamente certas espécies de tubarões, uma atividade de pesca, mesmo limitada, pode resultar numa ameaça grave para a sua conservação. Por conseguinte, é conveniente restringir totalmente as possibilidades de pesca dessas espécies, através de uma proibição geral de as pescar.
(17)
Na 11.a conferência das partes na Convenção sobre a Conservação das Espécies Migradoras pertencentes à Fauna Selvagem, realizada em Quito de 3 a 9 de novembro de 2014, foram aditadas algumas espécies às listas de espécies protegidas constantes dos apêndices I e II da Convenção, com efeitos a partir de 8 de fevereiro de 2015. Por conseguinte, será adequado assegurar a proteção dessas espécies no quadro das atividades de pesca dos navios da União que pesquem em todas as águas e dos navios não União que pesquem nas águas da UE.
(18)
A exploração das possibilidades de pesca, disponíveis para os navios da União, fixadas no presente regulamento rege-se pelo Regulamento (CE) n.o 1224/2009 do Conselho (13), nomeadamente pelos seus artigos 33.o e 34.o relativos ao registo das capturas e do esforço de pesca e à notificação dos dados sobre o esgotamento das possibilidades de pesca. É, por conseguinte, necessário especificar os códigos que os Estados-Membros deverão utilizar aquando do envio à Comissão de dados sobre os desembarques de unidades populacionais que são objeto do presente regulamento.
(19)
No respeitante a certos TAC, deverá ser dada aos Estados-Membros a possibilidade de conceder atribuições suplementares aos navios que participem em ensaios sobre pescarias completamente documentadas. Esses ensaios têm por objetivo testar um sistema de quotas de captura nas pescarias que ainda não são sujeitas à obrigação de desembarcar definida no Regulamento (UE) n.o 1380/2013, isto é, um sistema que preveja que todas as capturas deverão ser desembarcadas e imputadas a quotas, a fim de evitar as devoluções e o daí resultante desperdício de recursos haliêuticos utilizáveis. A devolução não controlada de pescado constitui uma ameaça para a sustentabilidade a longo prazo dos peixes enquanto bem público e, por conseguinte, para os objetivos da política comum das pescas. Em contrapartida, os sistemas de quotas de captura constituem, em si, um incentivo para que os pescadores otimizem a seletividade das suas operações de captura. Para acompanhar o cumprimento das condições a que estão sujeitos os ensaios das pescarias completamente documentadas, os Estados-Membros deverão assegurar a disponibilização de documentação detalhada e exata de todas as viagens de pesca, capacidade adequada e meios, como, por exemplo, observadores e sistemas de televisão em circuito fechado (CCTV). Nesse sentido, os Estados-Membros deverão respeitar os princípios da eficácia e da proporcionalidade. Na utilização dos CCTV, deverão ser cumpridos os requisitos da Diretiva 95/46/CE do Parlamento Europeu e do Conselho (14).
(20)
Para garantir que os ensaios das pescarias completamente documentadas permitam efetivamente avaliar as potencialidades dos sistemas de quotas de captura em termos de controlo da mortalidade absoluta por pesca das unidades populacionais em causa, é necessário que todos os peixes capturados durante esses ensaios, incluindo os que têm um tamanho inferior ao tamanho mínimo de desembarque, sejam imputados à quantidade total atribuída ao navio participante e que as operações de pesca cessem no momento em que o navio tiver esgotado a quantidade que lhe fora atribuída. É igualmente apropriado permitir transferências de atribuições entre os navios que participam nos ensaios das pescarias completamente documentadas e os navios não participantes, desde que seja possível demonstrar que não aumentam as devoluções de pescado por navios não participantes.
(21)
De acordo com o parecer do CIEM, é oportuno manter o regime de gestão da galeota nas águas da União das divisões CIEM IIa, IIIa e da subzona CIEM IV. Atendendo a que o parecer científico do CIEM só deve estar disponível em fevereiro de 2015, é conveniente fixar provisoriamente em zero os TAC e as quotas, até à emissão do parecer.
(22)
A fim de permitir a plena exploração das possibilidades de pesca, é apropriado permitir a aplicação de convénios flexíveis entre certas zonas de TAC sempre que estejam em causa as mesmas unidades populacionais biológicas.
(23)
Em conformidade com o procedimento previsto nos acordos ou protocolos sobre as relações em matéria de pesca com a Noruega (15), as ilhas Faroé (16) e a Islândia, a União realizou consultas a respeito dos direitos de pesca com estes parceiros. De acordo com o procedimento previsto no acordo e no protocolo sobre as relações de pesca com a Gronelândia (17), o Comité Misto fixou o nível efetivo das possibilidades de pesca para a União nas águas na Gronelândia em 2015. Por conseguinte, é necessário incluir estas possibilidades de pesca no presente regulamento.
(24)
Na sua reunião anual de 2014, a Comissão de Pescas do Atlântico Nordeste (NEAFC) adotou uma medida de conservação para a unidade populacional de cantarilho no mar de Irminger, tendo fixado para 2015 os TAC e quotas para as partes contratantes, incluindo a União. Além disso, prosseguirão em 2015 as consultas entre os Estados costeiros da NEAFC sobre as possibilidades de pesca do arenque atlanto-escandinavo para esse ano. Será, por conseguinte, adequado fixar limites de captura provisórios para o arenque atlanto-escandinavo como percentagem da quota da União em vigor para 2014, enquanto se aguarda uma revisão na sequência do resultado das consultas entre os Estados costeiros da NEAFC.
(25)
Na sua reunião anual de 2014, a NEAFC não adotou nenhuma medida de conservação para a unidade populacional do cantarilho em águas internacionais nas zonas CIEM I e II, fixando os TAC e as quotas para as Partes Contratantes. As consultas prosseguirão em 2015 sobre as possibilidades de pesca em relação a esta unidade populacional do cantarilho. Uma vez que a pescaria é exercida no segundo semestre do ano, os limites de capturas desta unidade populacional serão fixados no decorrer do ano de 2015, tendo em conta os resultados das consultas dos Estados Costeiros da NEAFC.
(26)
Na reunião anual de 2014, a Comissão Internacional para a Conservação dos Tunídeos do Atlântico (ICCAT) adotou um aumento dos TAC e quotas para o atum-rabilho por um período de três anos e confirmou a manutenção dos TAC e quotas do espadarte do Atlântico norte, do espadarte do Atlântico sul, do atum-voador do Atlântico sul e do atum-voador do Atlântico norte no seu nível atual para o período 2015-2016. Além disso, tal como já se verifica para a unidade populacional de atum-rabilho, é adequado que as capturas decorrentes da pesca recreativa e desportiva no que respeita às restantes unidades populacionais cobertas pela ICCAT incluídas no anexo I D também sejam objeto dos limites de capturas adotados por essa organização a fim de garantir que a União não ultrapasse as suas quotas. Todas estas medidas deverão ser transpostas para o direito da União.
(27)
Na reunião anual de 2014, as partes na Comissão para a Conservação da Fauna e da Flora Marinhas do Antártico (CCAMLR) adotaram limites de capturas tanto para as espécies-alvo como para as espécies acessórias, incluindo uma quota de capturas acessórias para determinadas pescarias exploratórias na subzona 88.2 para os anos 2015 e 2016. A retenção desta quota em 2015 deverá ser tida em consideração quando da fixação de possibilidades de pesca para 2016.
(28)
Na sua reunião anual de 2014, a Comissão do Atum do Oceano Índico (IOTC) não alterou as medidas de conservação e de gestão em vigor. É contudo necessário fixar os limites de capacidade no anexo VI do presente regulamento tendo em conta a inclusão de Maiote como região ultraperiférica no anexo II do Regulamento (UE) n.o 1380/2013 conforme alterado pelo Regulamento (UE) n.o 1385/2013 do Conselho (18).
(29)
A terceira reunião anual da Organização Regional de Gestão das Pescas para o Pacífico Sul (SPRFMO) realizar-se-á em fevereiro de 2015. É conveniente manter, provisoriamente, as medidas atuais na zona da Convenção SPRFMO, até à realização dessa reunião anual. Contudo, não deve ser exercida a pesca dirigida à unidade populacional de carapau-chileno antes de ser fixado um TAC em resultado dessa reunião anual.
(30)
Na 87.a reunião anual de 2014, a Comissão Interamericana do Atum Tropical (IATTC) manteve as suas medidas de conservação para o atum-albacora, o atum-patudo e o gaiado. A IATTC manteve igualmente a sua resolução sobre a conservação do tubarão-de-pontas-brancas. Todas essas medidas deverão ser transpostas para o direito da União.
(31)
Na reunião anual de 2013, a Organização das Pescarias do Atlântico Sudeste (SEAFO) adotou uma recomendação de novos TAC bianuais para os imperadores, o olho-de-vidro-laranja e falsos veleiros, mas manteve em vigor os TAC atuais para a marlonga-negra e os caranguejos da fundura. As medidas atualmente aplicáveis à repartição das possibilidades de pesca adotadas pela SEAFO deverão ser transpostas para o direito da União.
(32)
Na 9.a reunião anual, a Comissão das Pescas do Pacífico Ocidental e Central (WCPFC) adotou uma medida de conservação e gestão para a proteção do tubarão-baleia da pesca com redes de cerco com retenida. Na 10.a reunião a WCPFC adotou limites de captura para a pesca de atum-patudo com palangreiros de alto mar. Na 11.a reunião anual, realizada em 2014, a WCPFC não alterou as medidas adotadas em 2013 no que diz respeito às oportunidades de pesca. Todas estas medidas deverão ser transpostas para o direito da União.
(33)
Na reunião anual de 2013, as partes na Convenção para a Conservação e Gestão dos Recursos de Escamudo no Mar de Bering Central não alteraram as suas medidas no respeitante às possibilidades de pesca. Todas estas medidas deverão ser transpostas para o direito da União.
(34)
Na 36.a reunião anual de 2014, a Organização das Pescarias do Noroeste do Atlântico (NAFO) adotou um certo número de possibilidades de pesca para determinadas unidades populacionais em 2015 nas subzonas 14 da Área da Convenção NAFO. Nesse contexto, a NAFO adotou uma moratória para a pesca do camarão na divisão 3L, aumentou o TAC de cantarilho na divisão 3M, a fim de contemplar certas capturas acessórias, e determinou a reabertura da pesca do solhão na divisão 3NO.
(35)
Certas medidas internacionais que estabelecem ou limitam as possibilidades de pesca da União são adotadas pelas organizações regionais de gestão das pescas (ORGP) competentes no final do ano e são aplicáveis antes da entrada em vigor do presente regulamento. Por conseguinte, as disposições que transpõem essas medidas para o direito da União deverão ser aplicáveis com efeitos retroativos. Em especial, uma vez que a campanha de pesca na zona da Convenção CCAMLR é compreendida entre 1 de dezembro e 30 de novembro e que, por conseguinte, certas possibilidades de pesca ou proibições na zona da Convenção CCAMLR são fixadas por um período que tem início em 1 de dezembro de 2014, é conveniente que as disposições pertinentes do presente regulamento sejam aplicáveis a partir dessa data. Tal aplicação retroativa não deve prejudicar o princípio das expectativas legítimas, uma vez que os membros da CCAMLR estão proibidos de pescar na zona da Convenção CCAMLR sem autorização.
(36)
Por força da declaração da União dirigida à República Bolivariana da Venezuela relativa à concessão de possibilidades de pesca nas águas da UE aos navios de pesca que arvoram o pavilhão da República Bolivariana da Venezuela na Zona Económica Exclusiva ao largo da costa da Guiana Francesa (19), é necessário fixar as possibilidades de pesca de lutjanídeos disponíveis para a Venezuela nas águas da União.
(37)
A fim de assegurar condições uniformes no que se refere à atribuição a um determinado Estado-Membro de uma autorização para beneficiar do sistema de gestão do respetivo esforço de pesca de acordo com um sistema de quilowatts-dias, deverão ser atribuídas competências de execução à Comissão.
(38)
A fim de assegurar condições uniformes na execução do presente regulamento, deverão ser atribuídas competências de execução à Comissão no que se refere à atribuição de dias suplementares no mar pela cessação definitiva das atividades de pesca ou pelo reforço da presença de observadores científicos e ao estabelecimento dos formatos das folhas de cálculo destinadas à recolha e transmissão das informações relativas à transferência de dias no mar entre navios de pesca que arvoram o pavilhão de um Estado-Membro. Essas competências deverão ser exercidas nos termos do Regulamento (UE) n.o 182/2011 do Parlamento Europeu e do Conselho (20).
(39)
A fim de evitar a interrupção das atividades de pesca e garantir os meios de subsistência dos pescadores da União, o presente regulamento deve ser aplicável a partir de 1 de janeiro de 2015, com exceção das disposições relativas aos limites de esforço de pesca, que deverão ser aplicáveis a partir de 1 de fevereiro de 2015, e de certas disposições em regiões determinadas, que deverão ser objeto de uma data específica de aplicação. Por motivos de urgência, o presente regulamento deverá entrar em vigor imediatamente após a sua publicação.
(40)
A exploração das possibilidades de pesca deverá efetuar-se no pleno cumprimento do direito da União,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
TÍTULO I
DISPOSIÇÕES GERAIS
Artigo 1.o
Objeto
1. O presente regulamento fixa, em relação a determinadas unidades populacionais de peixes e grupos de unidades populacionais de peixes, as possibilidades de pesca disponíveis nas águas da União e as disponíveis, para os navios da União, em certas águas não União.
2. As possibilidades de pesca a que se refere o n.o 1 incluem:
a)
Limites de capturas para o ano de 2015 e, nos casos previstos no presente regulamento, para o ano de 2016;
b)
Limites de esforço de pesca para o período compreendido entre 1 de fevereiro de 2015 e 31 de janeiro de 2016, exceto nos casos em que os artigos 9.o, 29.o e 31.o estabelecem outros períodos para os limites de esforço;
c)
Possibilidades de pesca para o período compreendido entre 1 de dezembro de 2014 e 30 de novembro de 2015 relativas a determinadas unidades populacionais na zona da Convenção CCAMLR;
d)
Possibilidades de pesca de determinadas unidades populacionais na zona da Convenção IATTC indicadas no artigo 32.o para os períodos de 2015 e 2016 definidos nessa disposição.
Artigo 2.o
Âmbito de aplicação
O presente regulamento é aplicável:
a)
Aos navios da União;
b)
Aos navios de países terceiros nas águas da União.
Artigo 3.o
Definições
Para efeitos do presente regulamento, entende-se por:
a) «Navio da União»: um navio de pesca da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, ponto 5, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013;
b) «Navio de país terceiro»: um navio de pesca na aceção do artigo 4.o, n.o 1, ponto 4, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013, que arvora o pavilhão de um país terceiro e nele está registado;
c) «Águas da União»: águas da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, ponto 1, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013;
d) «Águas internacionais»: as águas que não se encontram sob a soberania ou jurisdição de qualquer Estado;
e) «Unidade populacional»: unidade populacional na aceção do artigo 4.o, n.o 1, ponto 14, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013;
f) «Total admissível de capturas (TAC)»:
i)
nas pescarias sujeitas à obrigação de desembarcar referida no artigo 15.o do Regulamento (UE) n.o 1380/2013, a quantidade de cada unidade populacional que pode ser capturada em cada ano,
ii)
em todas as outras pescarias, as quantidades de cada unidade populacional que podem ser desembarcadas em cada ano;
g) «Quota»: a parte do TAC atribuída à União, a um Estado-Membro ou a um país terceiro;
h) «Avaliação analítica»: uma avaliação quantitativa das tendências de uma unidade populacional, baseada em dados sobre a biologia e a exploração da unidade populacional, cuja qualidade tenha sido considerada, no âmbito de um exame científico, suficiente para servir de base a pareceres científicos sobre as opções para futuras capturas;
i) «Abordagem de precaução na gestão haliêutica»: a abordagem de precaução na gestão haliêutica na aceção do artigo 4.o, n.o 1, ponto 8, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013;
j) «Malhagem»: a malhagem das redes de pesca determinada em conformidade com o Regulamento (CE) n.o 517/2008 da Comissão (21);
k) «Ficheiro da frota de pesca da União»: o ficheiro elaborado pela Comissão em conformidade com o artigo 24.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 1380/2013;
l) «Diário de pesca»: o diário a que se refere o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 1224/2009.
Artigo 4.o
Zonas de pesca
Para efeitos do presente regulamento, entende-se por:
a) «Zonas CIEM» (Conselho Internacional para o Estudo do Mar): as zonas geográficas especificadas no anexo III do Regulamento (CE) n.o 218/2009 (22);
b) «Skagerrak»: a zona geográfica delimitada, a oeste, por uma linha que une o farol de Hanstholm ao de Lindesnes e, a sul, por uma linha que une o farol de Skagen ao de Tistlarna e se prolonga, deste, até ao ponto mais próximo da costa sueca;
c) «Kattegat»: a zona geográfica delimitada, a norte, por uma linha que une o farol de Skagen ao de Tistlarna e se prolonga, deste, até ao ponto mais próximo da costa sueca e, a sul, por uma linha que une Hasenøre a Gniben Spids, Korshage a Spodsbjerg e Gilbjerg Hoved a Kullen;
d) «Unidade funcional 16 da subzona CIEM VII»: a zona geográfica delimitada pelas linhas de rumo que unem sequencialmente as seguintes coordenadas:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W.
e) «Unidade funcional 26 da divisão CIEM IXa»: a zona geográfica delimitada pelas linhas de rumo que unem sequencialmente as seguintes coordenadas:
-
43° 00′ N 8° 00′ W,
-
43° 00′ N 10° 00′ W,
-
42° 00′ N 10° 00′ W,
-
42° 00′ N 8° 00′ W;
f) «Unidade funcional 27 da divisão CIEM IXa»: a zona geográfica delimitada pelas linhas de rumo que unem sequencialmente as seguintes coordenadas:
-
42° 00′ N 8° 00′ W,
-
42° 00′ N 10° 00′ W,
-
38° 30′ N 10° 00′ W,
-
38° 30′ N 9° 00′ W,
-
40° 00′ N 9° 00′ W,
-
40° 00′ N 8° 00′ W;
g) «Golfo de Cádis»: a zona geográfica da divisão CIEM IXa a leste de 7.o 23′ 48″ W;
h) «Zonas CECAF» (Comité das Pescas do Atlântico Centro-Este): as zonas geográficas definidas no anexo II do Regulamento (CE) n.o 216/2009 do Parlamento Europeu e do Conselho (23);
i) «Zonas NAFO» (Organização das Pescarias do Noroeste do Atlântico): as zonas geográficas definidas no anexo III do Regulamento (CE) n.o 217/2009 do Parlamento Europeu e do Conselho (24);
j) «Zona da Convenção SEAFO» (Organização das Pescarias do Atlântico Sudeste): a zona geográfica definida na Convenção sobre a Conservação e a Gestão dos Recursos Haliêuticos no Atlântico Sudeste (25);
k) «Zona da Convenção ICCAT» (Comissão Internacional para a Conservação dos Tunídeos do Atlântico): a zona geográfica definida na Convenção Internacional para a Conservação dos Tunídeos do Atlântico (26);
l) «Zona da Convenção CCAMLR» (Comissão para a Conservação da Fauna e da Flora Marinhas do Antártico): a zona geográfica definida no artigo 2.o, alínea a), do Regulamento (CE) n.o 601/2004 (27);
m) «Zona da Convenção IATTC» (Comissão Interamericana do Atum Tropical): a zona geográfica definida na Convenção para o Reforço da Comissão Interamericana do Atum Tropical estabelecida pela Convenção de 1949 entre os Estados Unidos da América e a República da Costa Rica («Convenção de Antígua») (28);
n) «Zona da Convenção IOTC» (Comissão do Atum do Oceano Índico): a zona geográfica definida no Acordo que cria a Comissão do atum do Oceano Índico (29);
o) «Zona da Convenção SPRFMO» (Organização Regional de Gestão das Pescas do Pacífico Sul): a zona geográfica do alto mar a sul de 10.oN, a norte da zona da Convenção CCAMLR, a leste da zona da Convenção SIOFA, definida no Acordo de Pesca para o Oceano Índico Sul (30), e a oeste das zonas de jurisdição de pesca dos Estados da América do Sul;
p) «Zona da Convenção WCPFC» (Comissão das Pescas do Pacífico Ocidental e Central): a zona geográfica definida na Convenção sobre a Conservação e a Gestão das Populações de Peixes Altamente Migradores no Oceano Pacífico Ocidental e Central (31);
q) «Águas do alto do mar de Bering»: a zona geográfica do mar de Bering situada além de 200 milhas marítimas das linhas de base a partir das quais é medida a largura do mar territorial dos Estados costeiros do mar de Bering;
r) «Zona comum entre a IATTC e a WCPFC»: a zona geográfica delimitada do seguinte modo:
-
longitude 150.o W,
-
longitude 130.o W,
-
latitude 4.o S,
-
latitude 50.o S.
TÍTULO II
POSSIBILIDADES DE PESCA PARA OS NAVIOS DA UNIÃO
CAPÍTULO I
Disposições gerais
Artigo 5.o
TAC e sua repartição
1. Os TAC aplicáveis aos navios da União nas águas da União ou em determinadas águas fora da União e a sua repartição pelos Estados-Membros, assim como, se for caso disso, as condições a eles associadas no plano funcional, constam do anexo I.
2. Os navios da União são autorizados a realizar capturas, dentro dos TAC definidos no anexo I, nas águas sob jurisdição de pesca das ilhas Faroé, da Gronelândia, da Islândia e da Noruega, bem como na zona de pesca em torno de Jan Mayen, nas condições estabelecidas no artigo 19.o e no anexo III do presente regulamento, assim como no Regulamento (CE) n.o 1006/2008 (32) e suas disposições de execução.
3. Para efeitos da condição especial estabelecida no anexo I A no respeitante à unidade populacional de galeota nas águas da União das zonas CIEM IIa, IIIa, IV, são aplicáveis as zonas de gestão definidas no anexo II D.
Artigo 6.o
TAC a determinar pelos Estados-Membros
1. Os TAC relativos a determinadas unidades populacionais de peixes são determinados pelo Estado-Membro em causa. Essas unidades populacionais são identificadas no anexo I.
2. Os TAC a determinar pelo Estado-Membro devem:
a)
Ser coerentes com os princípios e as regras da política comum das pescas, em especial o princípio da exploração sustentável da unidade populacional; e
b)
Resultar:
i)
se existirem avaliações analíticas, numa exploração da unidade populacional coerente com o rendimento máximo sustentável a partir de 2015, com a maior probabilidade possível,
ii)
se não existirem avaliações analíticas ou tais avaliações forem incompletas, numa exploração da unidade populacional coerente com o princípio da precaução na gestão da pesca.
3. Até 15 de março de 2015, cada Estado-Membro interessado deve apresentar as seguintes informações à Comissão:
a)
Os TAC adotados;
b)
Os dados recolhidos e avaliados pelo Estado-Membro, que serviram de base para os TAC;
c)
Os pormenores sobre a forma como os TAC adotados cumprem o n.o 2.
Artigo 7.o
Condições de desembarque das capturas e das capturas acessórias
1. Os peixes de unidades populacionais para as quais são fixados TAC, capturados nas pescarias indicadas no artigo 15.o, n.o 1, alínea a), do Regulamento (UE) n.o 1380/2013, são sujeitos à obrigação de desembarcar estabelecida no artigo 15.o desse Regulamento («obrigação de desembarcar»).
2. Os peixes de outras unidades populacionais para as quais são fixados TAC só podem ser mantidos a bordo ou desembarcados se:
a)
As capturas tiverem sido efetuadas por navios que arvorem o pavilhão de um Estado-Membro que disponha de uma quota ainda não esgotada; ou
b)
As capturas consistirem numa parte de uma quota da União que não tenha sido repartida sob a forma de quotas pelos Estados-Membros e essa quota não tiver sido esgotada.
3. As unidades populacionais de espécies não alvo que se encontram dentro de limites biológicos seguros, a que se refere o artigo 15.o, n.o 8, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013 são identificadas no anexo I para efeitos da derrogação da obrigação de imputar as capturas às quotas pertinentes previstas no mesmo artigo.
Artigo 8.o
Limitações do esforço de pesca
Para os períodos referidos no artigo 1.o, n.o 2, alínea b), são aplicáveis as seguintes medidas relativas ao esforço de pesca:
a)
Anexo II A para a gestão de determinadas unidades populacionais de bacalhau, linguado e solha no Kattegat, no Skagerrak, na parte da divisão CIEM IIIa não abrangida pelo Skagerrak e Kattegat, na subzona CIEM IV e nas divisões CIEM VIa, VIIa, VIId, assim como nas águas da União das divisões CIEM IIa, Vb;
b)
Anexo II B para a recuperação da pescada e do lagostim nas divisões CIEM VIIIc, IXa, com exceção do golfo de Cádis;
c)
Anexo II C para a gestão da unidade populacional de linguado na divisão CIEM VIIe.
Artigo 9.o
Limites de captura e de esforço na pesca de profundidade
1. O artigo 3.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 2347/2002 (33) que estabelece os requisitos de detenção de uma autorização de pesca de profundidade é aplicável ao alabote-da-gronelândia. A captura, a manutenção a bordo, o transbordo e o desembarque de alabote-da-gronelândia estão sujeitos às condições referidas nesse artigo.
2. Os Estados-Membros devem garantir que, em 2015, os níveis de esforço de pesca, expressos em quilowatts-dias de ausência do porto, dos navios que possuem uma autorização de pesca de profundidade referidos no artigo 3.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 2347/2002 não excedam 65 % da média do esforço de pesca anual desenvolvido pelos seus navios em 2003 nas viagens para as quais possuíam autorizações de pesca de profundidade ou em que capturaram espécies de profundidade, indicadas nos anexos I e II desse regulamento. O presente número só é aplicável às viagens de pesca em que sejam capturados mais de 100 kg de espécies de profundidade, com exclusão da argentina-dourada.
Artigo 10.o
Disposições especiais relativas à repartição das possibilidades de pesca
1. A repartição das possibilidades de pesca pelos Estados-Membros, estabelecida no presente regulamento, não prejudica:
a)
As trocas efetuadas em conformidade com o artigo 16.o, n.o 8, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013;
b)
As deduções e reatribuições efetuadas em conformidade com o artigo 37.o do Regulamento (CE) n.o 1224/2009;
c)
As reatribuições efetuadas em conformidade com o artigo 10.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1006/2008;
d)
Os desembarques adicionais autorizados ao abrigo do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 847/96 e do artigo 15.o, n.o 9, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013;
e)
As quantidades retiradas em conformidade com o artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 847/96 e o artigo 15.o, n.o 9, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013;
f)
As deduções efetuadas em conformidade com os artigos 105.o, 106.o e 107.o do Regulamento (CE) n.o 1224/2009;
g)
As transferências e trocas de quotas efetuadas em conformidade com o artigo 19.o do presente regulamento.
h)
As atribuições suplementares efetuadas em conformidade com o artigo 14.o do presente regulamento.
2. Salvo disposição em contrário no anexo I do presente regulamento, o artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 847/96 é aplicável às unidades populacionais sujeitas a TAC de precaução e o artigo 3.o, n.os 2 e 3, e o artigo 4.o do mesmo regulamento às unidades populacionais sujeitas a TAC analíticos. Os artigos 3.o e 4.o do Regulamento (CE) n.o 847/96 não são aplicáveis caso os Estados-Membros utilizem a flexibilidade interanual prevista no artigo 15.o, n.o 9, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013.
Artigo 11.o
Épocas de defeso da pesca
1. É proibido pescar ou manter a bordo quaisquer das seguintes espécies no banco de Porcupine no período compreendido entre 1 de maio e 31 de maio de 2015: bacalhau, areeiros, tamboril, arinca, badejo, pescada, lagostim, solha, juliana, escamudo, raias, linguado-legítimo, bolota, maruca-azul, maruca e galhudo-malhado.
Para efeitos do presente número, o banco de Porcupine inclui a zona geográfica delimitada por linhas de rumo que unem sequencialmente as seguintes coordenadas:
Ponto
Latitude
Longitude
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39.600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53.830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07.500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38.800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
Em derrogação do primeiro parágrafo, o trânsito através do banco de Porcupine, com espécies a bordo referidas naquele parágrafo, é autorizado em conformidade com o disposto no artigo 50.o, n.o 3, 4 e 5, do Regulamento (CE) n.o 1224/2009.
2. É proibida a pesca comercial de galeota com redes de arrasto pelo fundo, redes envolventes-arrastantes ou artes rebocadas similares de malhagem inferior a 16 mm nas divisões CIEM IIa, IIIa e na subzona CIEM IV de 1 de janeiro a 31 de março de 2015 e de 1 de agosto a 31 de dezembro de 2015.
A proibição a que se refere o primeiro parágrafo aplica-se também aos navios de países terceiros autorizados a pescar galeota nas águas da União da subzona CIEM IV.
Artigo 12.o
Proibições
1. É proibido aos navios da União pescar, manter a bordo, transbordar ou desembarcar as seguintes espécies:
a)
Raia-repregada (Amblyraja radiata) nas águas da União das divisões CIEM IIa, IIIa, VIId e da subzona CIEM IV;
b)
As seguintes espécies de peixe-serra encontradas em todas as águas:
i)
Peixe-serra (Anoxypristis cuspidate);
ii)
Peixe-serra anão (Pristis clavata);
iii)
Peixe-serra de dentes pequenos (Pristis pectinata);
iv)
Peixe-serra de dentes grandes (Pristis pristis);
v)
Peixe-serra-verde (Pristis zijsron);
c)
Tubarão-frade (Cetorhinus maximus) e tubarão-de-são-tomé (Carcharodon carcharias) em todas as águas;
d)
Complexo de espécies de raia-oirega (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada e Dipturus cf. intermedia) nas águas da União da divisão CIEM IIa e das subzonas CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX, X;
e)
Perna-de-moça (Galeorhinus galeus) quando capturada com palangre nas águas da União da divisão CIEM IIa e da subzona CIEM IV e em todas as águas das subzonas CIEM I, V, VI, VII, VIII, XII, XIV;
f)
Xarinha-preta (Etmopterus pusillus) nas águas da União da divisão CIEM IIa e da subzona CIEM IV e em todas as águas das subzonas CIEM I, V, VI, VII, VIII, XII, XIV;
g)
Gata (Dalatias licha), sapata (Deania calcea), lixa-de-escama (Centrophorus squamosus), lixinha-da-fundura-grada (Etmopterus princeps) e carocho (Centroscymnus coelolepis) nas águas da União da divisão CIEM IIa e da subzona IV e nas águas da União e internacionais das subzonas CIEM I, XIV;
h)
Tubarão-sardo (Lamna nasus) em todas as águas;
i)
Manta-dos-recifes (Manta alfredi) em todas as águas;
j)
Manta-gigante (Manta birostris) em todas as águas;
k
As seguintes espécies de raias mobula encontradas em todas as águas:
i)
Jamanta-gigante (Mobula mobular);
ii)
Jamanta-da-guiné (Mobula rochebrunei);
iii)
Jamanta-de-espinho (Mobula japanica);
iv)
Jamanta (Mobula thurstoni);
v)
Jamanta (Mobula eregoodootenkee);
vi)
Jamanta-de-Munk (Mobula munkiana);
vii)
Jamanta-oceânica (Mobula tarapacana);
viii)
Pequeno-diabo (Mobula kuhlii);
ix)
Jamanta-do-golfo (Mobula hypostoma);
l)
Raia-lenga (Raja clavata) nas águas da União da divisão CIEM IIIa;
m)
Raia-da-noruega (Raja (Dipturus) nidarosiensis) nas águas da União das divisões CIEM VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIk;
n)
Raia-curva (Raja undulata) nas águas da União das subzonas CIEM VI e X e raia-taigora (Raja alba) nas águas da União das subzonas CIEM VI, VII, VIII, IX, X;
o)
Violas (Rhinobatidae) nas águas da União das subzonas CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII;
p)
Anjo (Squatina squatina) nas águas da União.
2. As espécies referidas no n.o 1 não podem ser feridas quando capturadas acidentalmente. Os espécimes devem ser prontamente soltos.
Artigo 13.o
Transmissão de dados
Sempre que, em conformidade com os artigos 33.o e 34.o do Regulamento (CE) n.o 1224/2009, os Estados-Membros submetam à Comissão dados relativos às quantidades de unidades populacionais desembarcadas, os Estados-Membros utilizam os códigos das espécies constantes do anexo I do presente regulamento.
CAPÍTULO II
Atribuições suplementares para os navios que participam em ensaios sobre pescarias completamente documentadas
Artigo 14.o
Atribuições suplementares
1. Em relação a determinadas unidades populacionais, os Estados-Membros podem conceder uma atribuição suplementar aos navios que arvorem o seu pavilhão e participem em ensaios sobre pescarias completamente documentadas. Essas unidades populacionais são identificadas no anexo I.
2. A atribuição suplementar a que se refere o n.o 1 não excede o limite global estabelecido no anexo I, expresso em percentagem da quota atribuída a esse Estado-Membro.
Artigo 15.o
Condições aplicáveis às atribuições suplementares
1. A atribuição suplementar a que se refere o artigo 14.o respeita as seguintes condições:
a)
Os Estados-Membros asseguram a disponibilização de documentação detalhada e exata de todas as viagens de pesca, capacidade adequada e meios, como, por exemplo, observadores e sistemas de televisão em circuito fechado (CCTV). Nesse sentido, os Estados-Membros respeitam os princípios da eficácia e da proporcionalidade;
b)
A atribuição suplementar concedida a um dado navio que participe em ensaios sobre pescarias completamente documentadas não excede os seguintes limites:
i)
75 % das devoluções da unidade populacional, estimadas pelo Estado-Membro em causa, efetuadas pelos navios do tipo a que pertence o navio que beneficiou da atribuição suplementar;
ii)
30 % da atribuição do navio antes da sua participação nos ensaios.
c)
Todas as capturas das unidades populacionais que são objeto da atribuição suplementar efetuadas pelo navio, incluindo os peixes de tamanho inferior ao tamanho mínimo de desembarque definido no anexo XII do Regulamento (CE) n.o 850/98 do Conselho (34), são imputadas à atribuição individual do navio resultante de qualquer atribuição suplementar concedida ao abrigo do artigo 14.o do presente regulamento;
d)
Logo que tenha utilizado integralmente a atribuição relativa a uma unidade populacional, o navio cessa todas as atividades de pesca na zona do TAC em causa;
e)
Relativamente às unidades populacionais a que pode ser aplicado o presente artigo, os Estados-Membros podem autorizar transferências da atribuição individual ou de parte da mesma de navios que não participam nos ensaios das pescarias completamente documentadas para navios que participam nesses ensaios, desde que seja possível demonstrar que não há aumento das devoluções por parte dos navios não participantes.
2. Não obstante o disposto no n.o 1, alínea b), subalínea i), um Estado-Membro pode conceder, a título excecional, a um navio que arvore o seu pavilhão uma atribuição suplementar superior a 75 % das devoluções estimadas da unidade populacional efetuadas pelos navios do tipo a que pertence o navio que beneficiou da atribuição suplementar, desde que:
a)
A taxa de devolução da unidade populacional estimada para o tipo de navios em causa seja inferior a 10 %;
b)
A inclusão desse tipo de navios seja importante para avaliar o potencial dos meios de acompanhamento utilizados nos termos do artigo 15.o, n.o 1, alínea a);
c)
Não seja excedido um limite global de 75 % das devoluções estimadas da unidade populacional efetuadas por todos os navios que participam nos ensaios.
3. Antes de concederem as atribuições suplementares a que se refere o artigo 14.o, os Estados-Membros apresentam à Comissão as seguintes informações:
a)
A lista dos navios que arvoram o seu pavilhão e que participam nos ensaios sobre pescarias completamente documentadas;
b)
As especificações dos equipamentos de controlo eletrónico à distância instalados a bordo dos navios que participam nos ensaios;
c)
A capacidade, o tipo e as características das artes utilizadas pelos navios que participam nos ensaios;
d)
A estimativa das taxas de devolução, por tipo de navio que participa nos ensaios;
e)
A quantidade de capturas da unidade populacional que é objeto do TAC em causa, efetuadas em 2014 pelos navios que participam nos ensaios.
Artigo 16.o
Tratamento de dados pessoais
Se os registos obtidos em conformidade com o artigo 15.o, n.o 1, alínea a), do presente regulamento requererem o tratamento de dados pessoais na aceção da Diretiva 95/46/CE, aplica-se essa diretiva.
Artigo 17.o
Retirada de atribuições suplementares
Se verificarem que um navio que participa em ensaios sobre pescarias completamente documentadas não cumpre as condições estabelecidas no artigo 15.o, os Estados-Membros retiram imediatamente a atribuição suplementar concedida ao navio em causa e excluem-no da participação nesses ensaios até ao final do ano de 2015.
Artigo 18.o
Exame científico das avaliações das devoluções
A Comissão pode solicitar a qualquer Estado-Membro que faça uso do presente capítulo que apresente uma avaliação das devoluções efetuadas por tipo de navio a um organismo científico consultivo para exame, a fim de acompanhar a aplicação do requisito estabelecido no artigo 15.o, n.o 1, alínea b), subalínea i). Na falta de uma avaliação que confirme tais devoluções, o Estado-Membro em causa toma todas as medidas adequadas para assegurar a observância desse requisito e informar a Comissão desse facto.
CAPÍTULO III
Autorizações de pesca nas águas de países terceiros
Artigo 19.o
Autorizações de pesca
1. O número máximo de autorizações de pesca para os navios da União que pescam nas águas de um país terceiro consta do anexo III.
2. Sempre que um Estado-Membro transfira uma quota para outro Estado-Membro («intercâmbio de quotas») nas zonas de pesca definidas no anexo III do presente regulamento, com base no artigo 16.o, n.o 8, do Regulamento (UE) n.o 1380/2013, essa transferência inclui a correspondente transferência de autorizações de pesca e é notificada à Comissão. Não pode, contudo, ser excedido o número total de autorizações de pesca previsto para cada zona de pesca, indicado naquele anexo.
CAPÍTULO IV
Possibilidades de pesca nas águas das organizações regionais de gestão das pescas
Artigo 20.o
Transferências e trocas de quotas
1. Sempre que, de acordo com as regras de uma Organização Regional de Gestão das Pescas («ORGP»), sejam autorizadas transferências ou trocas de quotas entre partes contratantes na ORGP, um Estado-Membro (o «Estado-Membro em causa») pode examinar com uma parte contratante na ORGP e, se for caso disso, estabelecer, as possíveis particularidades da transferência ou troca de quotas pretendida.
2. Após notificação da Comissão pelo Estado-Membro em causa, esta pode aprovar as particularidades da transferência ou troca de quotas pretendida que o Estado-Membro examinou com a outra parte contratante na ORGP. De seguida, a Comissão permuta com a outra parte contratante na ORGP, sem atrasos indevidos, o consentimento a ficar vinculada por tal transferência ou troca de quotas. A Comissão notifica, em seguida, o Secretariado da ORGP da transferência ou troca de quotas acordada, em conformidade com as normas da organização em causa.
3. A Comissão informa os Estados-Membros da transferência ou troca de quotas acordada.
4. As possibilidades de pesca recebidas ou transferidas para a outra parte contratante na ORGP ao abrigo da transferência ou troca de quotas são consideradas como quotas atribuídas ou deduzidas da atribuição do Estado-Membro em causa a partir do momento em que a transferência ou troca de quotas produz efeitos por força do acordo celebrado com a outra parte contratante na ORGP ou das regras da ORGP em causa, se for caso disso. Tal atribuição não altera a chave de repartição em vigor para efeitos de atribuição de possibilidades de pesca aos Estados-Membros em conformidade com o princípio da estabilidade relativa das atividades de pesca.
Secção 1
Zona da Convenção ICCAT
Artigo 21.o
Limitações aplicáveis às capacidades de pesca, cultura e engorda de atum-rabilho
1. O número de navios de pesca com canas (isco) e navios de pesca ao corrico da UE autorizados a pescar ativamente atum-rabilho entre 8 kg/75 cm e 30 kg/115 cm no Atlântico leste é limitado em conformidade com o anexo IV, ponto 1.
2. O número de navios de pesca artesanal costeira da União autorizados a pescar ativamente atum-rabilho entre 8 kg/75 cm e 30 kg/115 cm no Mediterrâneo é limitado em conformidade com o anexo IV, ponto 2.
3. O número de navios da União que pescam atum rabilho no mar Adriático para fins de cultura autorizados a pescar ativamente atum-rabilho entre 8 kg/75 cm e 30 kg/115 cm é limitado em conformidade com o anexo IV, ponto 3.
4. O número e a capacidade total em arqueação bruta dos navios de pesca autorizados a pescar, manter a bordo, transbordar, transportar ou desembarcar atum-rabilho no Atlântico leste e no Mediterrâneo é limitado em conformidade com o anexo IV, ponto 4.
5. O número de armadilhas utilizadas na pesca do atum-rabilho no Atlântico leste e no Mediterrâneo é limitado em conformidade com o anexo IV, ponto 5.
6. A capacidade de cultura e de engorda de atum-rabilho e a quantidade máxima de capturas de atum-rabilho selvagem atribuída às explorações no Atlântico leste e no Mediterrâneo são limitadas em conformidade com o ponto 6 do anexo IV.
Artigo 22.o
Pesca de lazer e desportiva
Se adequado, os Estados-Membros atribuem uma quota específica para a pesca de recreio e desportiva com base nas quotas atribuídas no anexo I D.
Artigo 23.o
Tubarões
1. É proibido manter a bordo, transbordar ou desembarcar qualquer parte de carcaça ou carcaça inteira de tubarão-raposo-olhudo (Alopias superciliosus) em qualquer pescaria.
2. É proibido exercer a pesca dirigida a espécies de tubarões-raposo do género Alopias.
3. É proibido manter a bordo, transbordar ou desembarcar qualquer parte de carcaça ou carcaça inteira de tubarões-martelo da família dos esfirnídeos (com exceção do Sphyrna tiburo) em associação com uma pescaria exercida na zona da Convenção ICCAT.
4. É proibido manter a bordo, transbordar ou desembarcar qualquer parte de carcaça ou carcaça inteira de tubarão-de-pontas-brancas (Carcharhinus longimanus) capturado em qualquer pescaria.
5. É proibido manter a bordo tubarões-luzidios (Carcharhinus falciformis) capturados em qualquer pescaria.
Secção 2
Zona da Convenção CCAMLR
Artigo 24.o
Proibições e limites de captura
1. A pesca dirigida às espécies constantes do anexo V, parte A, é proibida nas zonas e nos períodos indicados nesse anexo.
2. No respeitante à pesca exploratória, os TAC e os limites de capturas acessórias fixados no anexo V, parte B, são aplicáveis nas subzonas indicadas nessa parte.
Artigo 25.o
Pesca exploratória
1. Apenas os Estados-Membros que sejam membros da Comissão da CCAMLR podem participar na pesca exploratória de Dissostichus spp. com palangre nas subzonas FAO 88.1 e 88.2 e nas divisões 58.4.1, 58.4.2 e 58.4.3a fora das zonas sob jurisdição nacional em 2015. Se pretenderem participar nessa pesca, esses Estados-Membros notificam o Secretariado da CCAMLR em conformidade com os artigos 7.o e 7.o-A do Regulamento (CE) n.o 601/2004 até 1 de junho de 2015, o mais tardar.
2. Para as subzonas FAO 88.1 e 88.2 e as divisões 58.4.1, 58.4.2 e 58.4.3a, os TAC e os limites de capturas acessórias por subzona e divisão e a sua repartição por unidades de investigação em pequena escala (Small Scale Research Units - SSRU) em cada subzona e divisão constam do Anexo V, Parte B. A pesca em qualquer SSRU é suspensa sempre que as capturas declaradas atinjam o TAC fixado, permanecendo a SSRU em causa encerrada à pesca durante o resto da campanha.
3. A pesca é efetuada numa zona geográfica e batimétrica o mais ampla possível, a fim de obter as informações necessárias para determinar o potencial de pesca e evitar uma concentração excessiva das capturas e do esforço de pesca. Contudo, a pesca nas subzonas FAO 88.1 e 88.2 e nas divisões 58.4.1, 58.4.2 e 58.4.3a é proibida em profundidades inferiores a 550 m.
Artigo 26.o
Pesca do krill-do-antártico na campanha de pesca de 2015/2016
1. Na campanha de pesca de 2015/2016, apenas são autorizados a pescar krill-do-antártico (Euphausia superba) na zona da Convenção CCAMLR os Estados-Membros que sejam membros da Comissão da CCAMLR. Se pretenderem pescar krill-do-antártico na zona da Convenção CCAMLR, esses Estados-Membros devem notificar a Comissão dessa sua intenção o mais tardar até 1 de maio de 2015, usando para o efeito o formulário constante do anexo V, parte C, do presente Regulamento. Com base nas informações fornecidas pelos Estados-Membros, a Comissão apresenta as notificações ao Secretariado da CCAMLR o mais tardar até 30 de maio de 2015.
2. A notificação mencionada no n.o 1 do presente artigo inclui as informações previstas no artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 601/2004 para cada navio que um Estado-Membro autorize a participar na pesca de krill-do-antártico.
3. Um Estado-Membro que pretenda pescar krill-do-antártico na zona da Convenção CCAMLR só pode notificar essa sua intenção no respeitante aos navios autorizados que arvoram o seu pavilhão no momento da notificação ou que arvoram o pavilhão de outro membro da CCAMLR mas em relação aos quais se preveja que, no momento em que é efetuada a pesca, arvorarão o pavilhão do Estado-Membro notificador.
4. Os Estados-Membros podem autorizar a participação na pesca de krill-do-antártico de navios diferentes dos notificados ao Secretariado da CCAMLR, em conformidade com os n.o s 1, 2 e 3 do presente artigo, se um navio autorizado estiver impedido de participar por motivos operacionais legítimos ou de força maior. Nesses casos, os Estados-Membros em causa informam imediatamente o Secretariado da CCAMLR e a Comissão, apresentando:
a)
Os dados completos sobre o(s) navio(s) de substituição previsto(s), incluindo as informações previstas no artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 601/2004;
b)
Uma lista completa dos motivos que justificam a substituição e quaisquer elementos comprovativos ou referências pertinentes desses motivos.
5. Os Estados-Membros não autorizam os navios que constem da lista da CCAMLR de navios que exerceram atividades de pesca ilegal, não declarada e não regulamentada (INN) a participar na pesca do krill-do-antártico.
Secção 3
Zona da Convenção IOTC
Artigo 27.o
Limitação da capacidade de pesca dos navios que pescam na zona da Convenção IOTC
1. O número máximo de navios da União autorizados a pescar atum tropical na zona da Convenção IOTC e a capacidade correspondente em arqueação bruta são indicados no anexo VI, ponto 1.
2. O número máximo de navios da União autorizados a pescar espadarte (Xiphias gladius) e atum-voador (Thunnus alalunga) na zona da Convenção IOTC e a capacidade correspondente em arqueação bruta são indicados no anexo VI, ponto 2.
3. Os Estados-Membros podem reafetar os navios que tiverem sido designados para participar numa das duas pescarias referidas nos n.o s 1 e 2 à outra pescaria, desde que demonstrem à Comissão que essa alteração não conduz a um aumento do esforço de pesca das unidades populacionais de peixes em causa.
4. Sempre que seja proposta uma transferência da capacidade para a sua frota, os Estados-Membros devem assegurar que os navios a transferir constem do registo de navios da IOTC ou do registo de navios de outras organizações regionais de pesca do atum. Além disso, não é autorizada a transferência de navios constantes da lista dos navios que exerceram atividades de pesca INN (navios INN) de uma ORGP.
5. A fim de ter em conta a aplicação dos planos de desenvolvimento apresentados à IOTC, os Estados-Membros só podem aumentar a respetiva capacidade de pesca acima dos máximos a que se referem os n.o s 1 e 2 no respeito dos limites definidos nesses planos.
Artigo 28.o
Tubarões
1. É proibido manter a bordo, transbordar ou desembarcar qualquer parte de carcaça ou carcaça inteira de tubarão-raposo de qualquer espécie da família Alopiidae em qualquer pescaria.
2. É proibido manter a bordo, transbordar ou desembarcar qualquer parte de carcaça ou carcaça inteira de tubarão-de-pontas-brancas (Carcharhinus longimanus) capturado em qualquer pescaria, exceto no caso dos navios com menos de 24 metros de comprimento de fora a fora que exerçam exclusivamente operações de pesca na zona económica exclusiva (ZEE) do Estado-Membro de pavilhão, desde que as suas capturas se destinem exclusivamente ao consumo local.
3. As espécies referidas nos n.o s 1 e 2 não podem ser feridas quando capturadas acidentalmente. Os espécimes devem ser prontamente soltos.
Secção 4
Zona da Convenção SPRFMO
Artigo 29.o
Pesca pelágica - limitação da capacidade
Os Estados-Membros que tenham exercido ativamente atividades de pesca pelágica na zona da Convenção SPRFMO em 2007, 2008 ou 2009 limitam o nível total da arqueação bruta dos navios que arvoram o seu pavilhão e pescam unidades populacionais pelágicas em 2015 ao nível total da União de 78 600 toneladas de arqueação bruta nessa zona.
Artigo 30.o
Pesca pelágica - TAC
1. Apenas os Estados-Membros que tenham exercido ativamente atividades de pesca pelágica na zona da Convenção SPRFMO em 2007, 2008 ou 2009, como indicado no artigo 29.o, podem pescar unidades populacionais pelágicas nessa zona, no respeito dos TAC fixados no anexo I J.
2. As possibilidades de pesca fixadas no anexo I J só podem ser utilizadas sob condição de os Estados-Membros enviarem a lista dos navios que pescam ativamente ou participam em atividades de transbordo na zona da Convenção SPRFMO, os registos dos sistemas de localização dos navios por satélite (VMS), as declarações mensais de capturas e, sempre que disponíveis, as escalas nos portos à Comissão, até ao quinto dia do mês seguinte, para comunicação ao Secretariado da SPRFMO.
Artigo 31.o
Pesca de fundo
Os Estados-Membros com um registo de capturas ou de esforço na pesca de fundo na zona da Convenção SPRFMO, no período compreendido entre 1 de janeiro de 2002 e 31 de dezembro de 2006, limitam as suas capturas ou o seu esforço na pesca de fundo, em 2015, na zona da Convenção, às partes dessa zona em que tenha sido exercida a pesca de fundo nesse período e a um nível que não exceda os níveis anuais médios dos parâmetros das capturas ou do esforço no período compreendido entre 1 de janeiro de 2002 e 31 de dezembro de 2006.
Secção 5
Zona da Convenção IATTC
Artigo 32.o
Pesca com redes de cerco com retenida
1. É proibida a pesca de atum-albacora (Thunnus albacares), atum-patudo (Thunnus obesus) e gaiado (Katsuwonus pelamis) por cercadores com rede de cerco com retenida:
a)
De 29 de julho a 28 de setembro de 2015 e de 18 de novembro de 2015 a 18 de janeiro de 2016 na zona delimitada do seguinte modo:
-
costas pacíficas das Américas,
-
longitude 150.o W,
-
latitude 40° N,
-
latitude 40° S;
b)
De 29 de setembro a 29 de outubro de 2015 na zona delimitada do seguinte modo:
-
longitude 96.o W,
-
longitude 110.o W,
-
latitude 4° N,
-
latitude 3° S.
2. Os Estados-Membros em causa notificam a Comissão, antes de 1 de abril de 2015, do período de defeso a que se refere o n.o 1, por eles selecionado. Nesse período, todos os cercadores com rede de cerco com retenida dos Estados-Membros em causa cessam a pesca com redes de cerco com retenida nas zonas definidas no n.o 1.
3. Os cercadores com rede de cerco com retenida que pesquem atum na zona da Convenção IATTC mantêm a bordo e, em seguida, desembarcam ou transbordam todas as capturas de atum-albacora, atum-patudo e gaiado.
4. O n.o 3 não se aplica nos seguintes casos:
a)
No caso do pescado considerado impróprio para consumo humano por motivos não relacionados com o seu tamanho; ou
b)
No último lanço da viagem, quando o espaço no tanque pode ser insuficiente para acolher todos os atuns capturados nesse lanço.
Artigo 33.o
Proibição de pescar tubarões-de-pontas-brancas
1. É proibido pescar tubarão-de-pontas-brancas (Carcharhinus longimanus) na zona da Convenção IATTC e manter a bordo, transbordar, armazenar, propor para venda, vender ou desembarcar qualquer parte ou carcaça inteira de tubarão-de-pontas-brancas nessa zona.
2. As espécies referidas no n.o 1 não podem ser feridas quando capturadas acidentalmente. Os espécimes devem ser prontamente soltos pelos operadores dos navios, que, além disso:
a)
Registam o número de libertações de espécimes e indicam o seu estado (mortos ou vivos);
b)
Comunicam as informações indicadas na alínea a) ao Estado-Membro de que são nacionais. Os Estados-Membros transmitem à Comissão os dados recolhidos no ano anterior até 31 de janeiro de 2015.
Secção 6
Zona da Convenção SEAFO
Artigo 34.o
Proibição de pescar tubarões de profundidade
Na zona da Convenção SEAFO, é proibida a pesca dirigida aos tubarões de profundidade a seguir indicados:
-
raias (Rajidae),
-
galhudo-malhado (Squalus acanthias),
-
lixinha-da-fundura-esfumada (Etmopterus bigelowi),
-
lixinha-de-cauda-curta (Etmopterus brachyurus),
-
lixinha-da-fundura-grada (Etmopterus princeps),
-
xarinha-preta (Etmopterus pusillus),
-
pata-roxa-fantasma (Apristurus manis),
-
arreganhada-de-veludo (Scymnodon squamulosus),
-
tubarões de profundidade da superordem Selachimorpha.
Secção 7
Zona da Convenção WCPFC
Artigo 35.o
Condições aplicáveis à pesca de atum-patudo, atum-albacora, gaiado e atum-voador
1. Os Estados-Membros asseguram que o número de dias de pesca atribuídos aos cercadores com rede de cerco com retenida que pescam atum-patudo (Thunnus obesus), atum-albacora (Thunnus albacares) e gaiado (Katsuwonus pelamis) na parte da zona da Convenção WCPFC situada no alto mar entre 20.o N e 20.o S não exceda 403 dias. Nesta pescaria, é proibido colocar redes de cerco com retenida aos cardumes de atum associados a um tubarão-baleia (Rhincodon typus) se o animal for avistado antes da colocação das redes.
2. Os navios da União não são autorizados a exercer a pesca dirigida ao atum-voador (Thunnus alalunga) na zona da Convenção WCPFC a sul de 20.o S.
3. Os Estados-Membros asseguram que as capturas de atum-patudo (Thunnus obesus) por palangreiros não excede 2 000 toneladas em 2015.
Artigo 36.o
Zona de proibição da pesca com dispositivos de concentração dos peixes
1. Na parte da zona da Convenção WCPFC situada entre 20° N e 20° S, são proibidas, entre as 00:00 horas de 1 de julho de 2015 e as 24:00 horas de 31 de outubro de 2015, as atividades de pesca de cercadores com rede de cerco com retenida que utilizem dispositivos de concentração dos peixes. Durante esse período, os cercadores com rede de cerco com retenida só podem pescar nessa parte da zona da Convenção WCPFC se estiver presente a bordo um observador para verificar que o navio nunca:
a)
Utiliza um dispositivo de concentração dos peixes ou qualquer equipamento eletrónico associado;
b)
Exerce uma pesca dirigida a cardumes em associação com um dispositivo de concentração dos peixes.
2. Todos os cercadores com rede de cerco com retenida que pesquem na parte da zona da Convenção WCPFC a que se refere o n.o 1 mantêm a bordo e desembarcam ou transbordam todas as capturas de atum-patudo, atum-albacora e gaiado.
3. O n.o 2 não se aplica nos seguintes casos:
a)
No último lanço de uma viagem, se o navio não tiver espaço suficiente no tanque para acolher todo o pescado;
b)
Nos casos em que o pescado é impróprio para consumo humano por motivos não relacionados com o seu tamanho; ou
c)
Em caso de falha grave do equipamento de congelação.
Artigo 37.o
Zona comum entre a IATTC e a WCPFC
1. Os navios que constem apenas do registo da WCPFC aplicam as medidas enunciadas nos artigos 35.o a 38.o quando pescam na zona comum entre a IATTC e a WCPFC, definida no artigo 4.o, alínea r).
2. Os navios que constem tanto do registo da WCPFC como do registo da IATTC e os navios que constem apenas do registo da IATTC aplicam as medidas enunciadas no artigo 32.o, n.o 1, alínea a), e n.o s 2 a 4, e no artigo 33.o quando pescam na zona comum entre a IATTC e a WCPFC, definida no artigo 4.o, alínea r).
Artigo 38.o
Limitação do número de navios da União autorizados a pescar espadarte
O número máximo de navios da União autorizados a pescar espadarte (Xiphias gladius) nas zonas a sul de 20° S da zona da Convenção WCPFC consta do anexo VII.
Artigo 39.o
Tubarões-luzidios e tubarões-de-pontas-brancas
1. É proibido manter a bordo, transbordar, armazenar ou desembarcar qualquer parte de carcaça ou carcaça inteira das seguintes espécies na zona da Convenção WCPFC:
a)
Tubarões-luzidios (Carcharhinus falciformis),
b)
Tubarões-de-pontas-brancas (Carcharhinus longimanus).
2. As espécies referidas no n.o 1 não podem ser feridas quando capturadas acidentalmente. Os espécimes devem ser prontamente soltos.
Secção 8
Mar de Bering
Artigo 40.o
Proibição de pescar nas águas do alto no mar de Bering
É proibida a pesca do escamudo (Theragra chalcogramma) nas águas do alto no mar de Bering.
TÍTULO III
POSSIBILIDADES DE PESCA PARA OS NAVIOS DE PAÍSES TERCEIROS NAS ÁGUAS DA UNIÃO
Artigo 41.o
TAC
Os navios de pesca que arvoram o pavilhão da Noruega, assim como os navios de pesca registados nas ilhas Faroé, são autorizados a realizar capturas nas águas da União, no respeito dos TAC fixados no anexo I do presente regulamento e em conformidade com as condições previstas no presente regulamento e no capítulo III do Regulamento (CE) n.o 1006/2008.
Artigo 42.o
Autorizações de pesca
O número máximo de autorizações de pesca para os navios de países terceiros que pescam nas águas da União é fixado no anexo VIII.
Artigo 43.o
Condições de desembarque das capturas e das capturas acessórias
As condições previstas no artigo 7.o são aplicáveis às capturas e capturas acessórias dos navios de países terceiros que pescam ao abrigo das autorizações referidas no artigo 42.o.
Artigo 44.o
Proibições
1. É proibido aos navios de pesca de países terceiros pescar, manter a bordo, transbordar ou desembarcar as seguintes espécies (sempre que encontradas nas águas da União):
a)
Raia-repregada (Amblyraja radiata) nas águas da União das divisões CIEM IIa, IIIa, VIId e da subzona CIEM IV;
b
As seguintes espécies de peixe-serra quando encontradas nas águas da União:
i)
Peixe-serra (Anoxypristis cuspidata);
ii)
Peixe-serra anão (Pristis clavata);
iii)
Peixe-serra de dentes pequenos (Pristis pectinata);
iv)
Peixe-serra-verde (Pristis pristis);
v)
Peixe-serra-verde (Pristis zijsron);
c)
Tubarão-frade (Cetorhinus maximus) e tubarão-de-são-tomé (Carcharodon carcharias) nas águas da União;
d)
Complexo de espécies de raia-oirega (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada e Dipturus cf. intermedia) nas águas da União da divisão CIEM IIa e das subzonas CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX, X;
e)
Perna-de-moça (Galeorhinus galeus) quando capturada com palangre nas águas da União da divisão CIEM IIa e das subzonas CIEM I, IV, V, VI, VII, VIII, XII, XIV;
f)
Xarinha-preta (Etmopterus pusillus) nas águas da União da divisão CIEM IIa e das subzonas CIEM I, IV, V, VI, VII, VIII, XII, XIV;
g)
Gata (Dalatias licha), sapata (Deania calcea), lixa-de-escama (Centrophorus squamosus), lixinha-da-fundura-grada (Etmopterus princeps) e carocho (Centroscymnus coelolepis) nas águas da União da divisão CIEM IIa e das subzonas CIEM I, IV, XIV;
h)
Tubarão-sardo (Lamna nasus) nas águas da União;
i)
Manta-dos-recifes (Manta alfredi) nas águas da União;
j)
Manta-gigante (Manta birostris) nas águas da União;
k)
As seguintes espécies de raias mobula encontradas nas águas da União:
i)
Jamanta-gigante (Mobula mobular);
ii)
Jamanta-da-guiné (Mobula rochebrunei);
iii)
Jamanta-de-espinho (Mobula japanica);
iv)
Jamanta (Mobula thurstoni);
v)
Jamanta (Mobula eregoodootenkee);
vi)
Jamanta-de-Munk (Mobula munkiana);
vii)
Jamanta-oceânica (Mobula tarapacana);
viii)
Pequeno-diabo (Mobula kuhlii);
ix)
Jamanta-do-golfo (Mobula hypostoma);
l)
Raia-lenga (Raja clavata) nas águas da União da divisão CIEM IIIa;
m)
Raia-da-noruega (Raja (Dipturus) nidarosiensis) nas águas da União das divisões CIEM VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIk;
n)
Raia-curva (Raja undulata) nas águas da União das subzonas CIEM VI, IX, X e raia-taigora (Raja alba) nas águas da União das subzonas CIEM VI, VII, VIII, IX, X;
o)
Violas (Rhinobatidae) nas águas da União das subzonas CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII;
p)
Anjo (Squatina squatina) nas águas da União.
2. As espécies referidas no n.o 1 não podem ser feridas quando capturadas acidentalmente. Os espécimes devem ser prontamente soltos.
TÍTULO IV
DISPOSIÇÕES FINAIS
Artigo 45.o
Procedimento de comité
1. A Comissão é assistida pelo Comité das Pescas e da Aquicultura criado pelo Regulamento (UE) n.o 1380/2013. O referido comité é um comité na aceção do Regulamento (UE) n.o 182/2011.
2. Sempre que se remeta para o presente número, é aplicável o artigo 5.o do Regulamento (UE) n.o 182/2011.
Artigo 46.o
Alteração do Regulamento (UE) n.o 43/2014
Ao artigo 18.o-A, n.o 1, do Regulamento (UE) n.o 43/2014, é aditado o seguinte ponto:
«o)
Camarão-ártico na zona IIIa.»
Artigo 47.o
Revogação
O Regulamento (UE) n.o 779/2014 do Conselho é revogado com efeitos desde 1 de janeiro de 2015.
Artigo 48.o
Entrada em vigor
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é aplicável desde 1 de janeiro de 2015.
No entanto, o artigo 8.o é aplicável a partir de 1 de fevereiro de 2015.
As alíneas b), i) e k) do artigo 12.o, e as alíneas b), i) e k) do artigo 44.o são aplicáveis a partir de 8 de fevereiro de 2015.
O artigo 46.o é aplicável desde 1 de janeiro de 2014.
As disposições sobre as possibilidades de pesca previstas nos artigos 23.o, 24.o e 25.o e nos anexos IE e V para a zona da Convenção CCAMLR são aplicáveis a partir das datas indicadas nesses artigos e anexos.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 19 de janeiro de 2015.