РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 29 de abril de 2014
relativa aos auxílios estatais SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.3600 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) concedidos pela Grécia ao Eurobank Group relacionados com: recapitalização e reestruturação do Eurobank Ergasias S.A.; auxílio à reestruturação do Proton Bank através da criação e da capitalização do Nea Proton e recapitalização adicional do New Proton Bank pelo Fundo de Estabilidade Financeira para a Grécia; resolução do Hellenic Postbank através da criação de um banco de transição
[notificada com o número C(2014) 2933]
(apenas faz fé o texto na língua inglesa)
(2014/885/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Após ter convidado os Estados-Membros e outras partes interessadas a apresentarem as suas observações em conformidade com as disposições supramencionadas (1),
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. PROCEDIMENTOS RELACIONADOS COM O EUROBANK GROUP (2) («O BANCO» (3))
(1)
Por decisão de 19 de novembro de 2008, a Comissão aprovou um regime intitulado «Medidas de Apoio às Instituições de Crédito na Grécia» («regime de apoio aos bancos gregos») destinado a assegurar a estabilidade do sistema financeiro grego. O regime de apoio aos bancos gregos permite a concessão de auxílios ao abrigo de três medidas constitutivas, uma medida de recapitalização, uma medida de garantia e uma medida de empréstimo obrigacionista do Estado (4). Em maio de 2009, o EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) foi recapitalizado pela Grécia no âmbito da medida de recapitalização.
(2)
O considerando 14 da Decisão de 19 de novembro de 2008 registou que seria notificado à Comissão um plano de reestruturação relativo aos beneficiários da medida de recapitalização.
(3)
Em 2 de agosto de 2010, as autoridades gregas apresentaram à Comissão um plano de reestruturação relativo ao Eurobank Group. A Comissão registou esse plano e as suas atualizações subsequentes, bem como a informação adicional apresentada pelas autoridades gregas, como Processo SA.30342 (PN 26/2010) e, em seguida, Processo SA.32789 (2011/PN).
(4)
O Banco tem beneficiado reiteradamente de garantias estatais sobre instrumentos de dívida e empréstimos obrigacionistas do Estado ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (6). Beneficiou igualmente de assistência de liquidez de emergência garantida pelo Estado («ALE garantida pelo Estado»).
(5)
Em 20 de abril de 2012, o Fundo de Estabilidade Financeira para a Grécia (FEFG), apresentou ao Banco uma carta de compromisso para participar no previsto aumento de capital social do Banco. Em 28 de maio de 2012, o FEFG concedeu uma recapitalização ponte de 3 970 milhões de euros ao Banco («primeira recapitalização ponte»).
(6)
Em maio de 2012, as autoridades gregas notificaram à Comissão a carta de compromisso que tinha sido apresentada pelo FEFG ao Banco. Uma vez que a medida já tinha sido adotada, a Comissão registou-a como auxílio não notificado [processo SA.34825 (2012/NN)].
(7)
Em 27 de julho de 2012, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação relativamente à primeira recapitalização ponte («decisão de início do procedimento Eurobank») (7).
(8)
Em dezembro de 2012, o FEFG concedeu uma segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros ao Banco («segunda recapitalização ponte»). Em 21 de dezembro de 2012, o FEFG apresentou igualmente ao Banco uma carta de compromisso para a sua participação num aumento de capital social do Banco e em instrumentos de capital convertíveis a ser emitidos, num montante total máximo de 528 milhões de euros (8). As autoridades gregas comunicaram essas medidas à Comissão em 27 de dezembro de 2012.
(9)
Em maio de 2013, o FEFG participou no aumento de capital social do Banco que tinha sido acordado em dezembro de 2012. Converteu a primeira e a segunda recapitalizações ponte em capital próprio e injetou mais 528 milhões de euros de capital no Banco («recapitalização da primavera de 2013»).
(10)
Em 19 de dezembro de 2013, as autoridades gregas apresentaram à Comissão informações relativas às condições da recapitalização da primavera de 2013.
(11)
Em 31 de março de 2014, o FEFG apresentou uma carta de compromisso ao Banco para a sua participação no previsto aumento de capital social do Banco.
(12)
Em 16 de abril de 2014, as autoridades gregas apresentaram à Comissão um plano final de reestruturação do Banco («o plano de reestruturação»). Também notificaram à Comissão o compromisso assumido pelo FEFG de subscrever plenamente a futura recapitalização do Banco. Na mesma data forneceram informação sobre a ALE garantida pelo Estado. Indicaram que pretendiam continuar a prestar ao Banco esse apoio em termos de liquidez, bem como garantias estatais sobre instrumentos de dívida e empréstimos obrigacionistas do Estado ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (9).
(13)
A Comissão realizou várias reuniões, teleconferências e trocas de correio eletrónico com representantes das autoridades gregas e do Banco.
(14)
A Grécia admite que, excecionalmente, a presente decisão seja adotada apenas em língua inglesa.
1.2. PROCEDIMENTO RELACIONADO COM AS EMPRESAS ADQUIRIDAS
1.2.1. Procedimento relativo ao Nea Proton Bank
(15)
Em 26 de julho de 2012, a Comissão adotou uma decisão relativa ao auxílio estatal SA. 34488 (2012/C) «Auxílio ao Nea Proton Bank através da criação e da capitalização do Nea Proton Bank» (10) («decisão de início do procedimento Nea Proton»). Com essa decisão, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação no que diz respeito: i) ao financiamento pelo regime de resolução do Fundo de Garantia de Depósitos e Investimentos Grego («FGDIG») e pelo FEFG no valor de 1 121,6 milhões de euros do défice de financiamento entre os ativos e os passivos do Proton Bank que tinha sido transferido para o Nea Proton Bank; ii) a uma injeção de capital social inicial no valor de 250 milhões de euros pelo FEFG no Nea Proton Bank; e iii) a uma injeção de capital social adicional no valor de 300 milhões de euros pelo FEFG no Nea Proton Bank, que foi prevista aquando da adoção da decisão de início do procedimento Nea Proton. A Comissão convidou a Grécia a apresentar as suas observações e a fornecer toda as informações que a possam auxiliar na avaliação das medidas de auxílio. A secção 1 da decisão de início do procedimento Nea Proton descreve em pormenor o procedimento relativo ao Proton Bank, incluindo a resolução do Proton Bank, a criação do Nea Proton Bank, o financiamento do défice de financiamento e a injeção de capital social inicial pelo FEFG no Nea Proton Bank.
(16)
Em 1 de agosto de 2012, o FEFG subscreveu capital social adicional no Nea Proton Bank, um aumento que ascendeu a 230 milhões de euros.
(17)
Em 5 de setembro de 2012, a Grécia apresentou as observações sobre a decisão de abertura do procedimento Nea Proton que tinham sido elaboradas pelo Banco da Grécia e pelo FEFG.
(18)
Em 31 de dezembro de 2012, o FEFG subscreveu capital social adicional no Nea Proton Bank, que ascendeu a 35 milhões de euros.
(19)
Em maio de 2013, o FEFG lançou o processo para a venda do Nea Proton Bank.
(20)
Em 12 de julho de 2013, as autoridades gregas informaram a Comissão de que o Banco tinha a intenção de adquirir o Nea Proton Bank. A Comissão respondeu em 15 de julho de 2013.
(21)
Em 15 de julho de 2013, o Banco assinou um acordo vinculativo com o FEFG para adquirir 100 % das ações e dos direitos de voto do Nea Proton Bank pelo preço de compra de 1 euro e o FEFG comprometeu-se a recapitalizar o Nea Proton Bank antes da sua venda com 395 milhões de euros em numerário.
(22)
Em 29 de julho de 2013, as autoridades gregas notificaram a Comissão dessa injeção de capital de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank.
1.2.2. Procedimento relativo ao New TT Bank
(23)
Em 6 de maio de 2013, a Comissão adotou uma decisão relativa ao auxílio estatal SA. 31155 (2013/C), «Auxílio estatal ao TT Hellenic Postbank S.A. através da criação e da capitalização do banco de transição New TT Hellenic Postbank S.A.» («decisão de início do procedimento New TT») (11). Nessa decisão, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação no que diz respeito: i) à injeção de capital no valor de 500 milhões de euros pelo FEFG no New TT Hellenic Postbank S.A. («New TT Bank»); ii) aos 4,1 mil milhões de euros (12) de financiamento do défice de financiamento (13) resultante da transferência das atividades do Hellenic Postbank S.A. («TT Bank») para o New TT Bank; iii) aos 224,96 milhões de euros de injeção de capital pela Grécia na forma de ações preferenciais ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos no TT Bank; e iv) à intervenção no valor de 0,68 mil milhões de euros pelo FEFG a favor dos ativos do T Bank S.A. («T Bank»), que tinham sido transferidos para o TT Bank. A Comissão convidou a Grécia a apresentar as suas observações e a fornecer toda as informações que a possam auxiliar na avaliação das medidas de auxílio. A secção 1 da decisão de início do procedimento New TT descreve em pormenor os procedimentos relativos à resolução do T Bank por venda ao TT Bank e à resolução do TT Bank através da criação do New TT Bank.
(24)
Em junho de 2013, o FEFG lançou o processo para a venda do New TT Bank.
(25)
Em 15 de julho de 2013, as autoridades gregas informaram a Comissão da decisão do FEFG vender o New TT Bank ao Banco e as razões dessa decisão.
(26)
Em 15 de julho de 2013, o Banco assinou um acordo vinculativo com o FEFG para adquirir 100 % das ações e dos direitos de voto do New TT Bank.
(27)
Em 19 de julho de 2013, a Grécia apresentou as suas observações sobre a decisão de início do procedimento New TT.
2. DESCRIÇÃO
2.1. O BANCO E AS SUAS DIFICULDADES
2.1.1. Contexto geral do setor bancário grego
(28)
O produto interno bruto («PIB») real da Grécia caiu 20 % entre 2008 e 2012, tal como indicado no quadro 1. Em consequência, os bancos gregos têm enfrentado um rápido aumento da taxa de incumprimento nos empréstimos a agregados familiares e empresas gregos (14). Estes desenvolvimentos têm afetado negativamente o desempenho dos ativos dos bancos gregos e dado lugar a necessidades de capital.
Quadro 1
Crescimento do PIB real na Grécia, 2008-2013
Grécia
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Crescimento do PIB real, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (estimativa)
Fonte:
Eurostat, disponível em linha em http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Além disso, em fevereiro de 2012, a Grécia implementou uma troca de obrigações do setor privado conhecida como Participação do Setor Privado («o programa PSI»). Os bancos gregos estiveram envolvidos no programa PSI, no decurso do qual o Governo grego ofereceu aos titulares de obrigações privados existentes novos valores mobiliários (incluindo novas obrigações do Estado grego («GGB»), valores mobiliários ligados ao PIB e notas de pagamento do PSI emitidas pelo Fundo Europeu de Estabilidade Financeira («FEEF»)) em troca das GGB existentes, com um desconto nominal de 53,5 % e prazos de vencimento mais longos (15). As autoridades gregas anunciaram os resultados dessa troca de obrigações em 9 de março de 2012 (16). A troca resultou em perdas significativas para os titulares de obrigações (estimadas pelo Banco da Grécia numa média de 78 % do montante nominal das antigas GGB para os bancos gregos) e necessidades de capital, com efeitos retroativos, registadas nas demonstrações financeiras de 2011 dos bancos gregos.
Quadro 2
Total de perdas dos principais bancos gregos na sequência do PSI (milhões de euros)
Bancos
Montante nominal das GGB
Montante nominal dos empréstimos relacionados com o Estado
Total do montante nominal
Perda de GGB na sequência do PSI
Perda na sequência do PSI de empréstimos relacionados com o Estado
Perda bruta total na sequência do PSI
Perda bruta total na sequência do PSI /Core Tier 1 (17)
Perda bruta total na sequência do PSI /Total dos ativos (%)
BNG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161 %
11
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5 %
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7 %
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226 %
12
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3 %
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8 %
12,6
Fonte:
Banco da Grécia, Relatório sobre a Recapitalização e a Reestruturação do Setor Bancário Grego, dezembro de 2012, p. 14.
(30)
Dado que os bancos gregos enfrentaram défices de capital substanciais em resultado do programa PSI e da contínua recessão, o Memorando de Políticas Económicas e Financeiras («MPEF») do Segundo Programa de Ajustamento para a Grécia entre o Governo grego, a União Europeia, o Fundo Monetário Internacional («FMI») e o Banco Central Europeu («BCE»), de 11 de março de 2012, disponibilizou fundos para a recapitalização desses bancos. As autoridades gregas estimaram o total das necessidades de recapitalização dos bancos e os custos de resolução a serem financiados no âmbito desse programa em 50 mil milhões de euros (18). Esse montante foi calculado com base num teste de esforço realizado pelo Banco da Grécia para o período compreendido entre dezembro de 2011 e dezembro de 2014 («teste de esforço de 2012»), que se baseou na previsão das perdas com empréstimos efetuada pela Blackrock (19). Os fundos para a recapitalização dos bancos gregos estão disponíveis através do FEFG. O quadro 3 resume o cálculo das necessidades de capital para os principais bancos gregos, conforme resultam do teste de esforço de 2012.
Quadro 3
Teste de esforço de 2012: Necessidades de capital dos principais bancos gregos (milhões de euros)
Bancos
Referência Core Tier 1 (dez. de 2011)
Perda bruta total na sequência do PSI
(dez. de 2011)
Disposições relativas ao PSI
(junho de 2011)
Perdas brutas cumulativas
Projeções para o risco de crédito
Reservas para cobertura de perdas com empréstimos
(dez. de 2011)
Geração de capital interno
Meta Core Tier 1 (dez. de 2014)
Necessidades de capital
BNG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Fonte:
Banco da Grécia, Relatório sobre a Recapitalização e a Reestruturação do Setor Bancário Grego, dezembro de 2012, p. 8.
(31)
Em conformidade com o MPEF de março de 2012, «aos bancos que apresentarem planos viáveis de mobilização de capital será dada a oportunidade de solicitar e receber apoio público de uma forma que preserve os incentivos ao setor privado para injetar capital e que, por conseguinte, minimize os encargos para os contribuintes» (20). O Banco da Grécia considerou que apenas os quatro maiores bancos (Eurobank, Banco Nacional da Grécia, Piraeus Bank e Alpha Bank) eram viáveis (21). Estes receberam uma primeira recapitalização realizada pelo FEFG em maio de 2012.
(32)
Os depósitos nacionais nos bancos da Grécia diminuíram, no total, 37 % entre o final de 2009 e junho de 2012 devido à recessão e à incerteza política. Esses bancos tiveram de pagar taxas de juro mais elevadas para tentar manter os depósitos. Os custos dos depósitos subiram, reduzindo a margem de juro líquida dos bancos. Como os bancos gregos foram excluídos dos mercados grossistas de financiamento, tornaram-se inteiramente dependentes do financiamento do Eurossistema (22), uma parte crescente do qual sob a forma de assistência de liquidez de emergência («ALE») concedida pelo Banco da Grécia. Os montantes que esses bancos obtiveram foram particularmente avultados na segunda metade de 2012.
(33)
Depois das eleições de junho de 2012, a reserva de depósitos começou outra vez a aumentar. O total do financiamento do Eurossistema aos bancos gregos diminuiu desde 31 de dezembro de 2012.
(34)
Em 3 de dezembro de 2012, a Grécia lançou um programa de resgate sobre as novas GGB recebidas no âmbito do programa PSI, a preços que variaram entre os 30,2 % e os 40,1 % do seu valor nominal (23). Os bancos gregos participaram nesse programa de resgate, que cristalizou novas perdas no seu balanço, uma vez que a perda contabilística (isto é, a diferença entre o valor de mercado e o valor nominal) registada no momento do programa PSI se tornou definitiva e irreversível (24).
(35)
Em dezembro de 2012, os quatro maiores bancos gregos receberam uma segunda recapitalização do FEFG.
(36)
No outono de 2013, o Banco da Grécia lançou um novo exercício de teste de esforço, a fim de avaliar a solidez da posição de capital dos bancos gregos, tanto no âmbito de um cenário de referência como num cenário adverso.
(37)
Em julho de 2013, o Banco da Grécia pediu a um consultor para realizar um estudo de diagnóstico sobre as carteiras de empréstimo de todos os bancos gregos. O consultor efetuou projeções de perdas de crédito («PPC») sobre todas as carteiras de empréstimos nacionais dos bancos gregos, bem como sobre empréstimos com risco grego em sucursais e filiais estrangeiras ao longo de três anos e meio e um período de vigência do empréstimo. A análise forneceu PPC no âmbito de dois cenários macroeconómicos; um cenário de referência e um adverso. As PPC para as carteiras de empréstimos estrangeiras foram calculadas pelo Banco da Grécia, usando alguns dos contributos do consultor.
(38)
Com base na avaliação das PPC pelo consultor, o Banco da Grécia procedeu à avaliação das necessidades de capital com o apoio técnico de um segundo consultor.
(39)
Os principais componentes da avaliação das necessidades de capital no âmbito do teste de esforço de 2013 foram i) as PPC (25) das carteiras de empréstimo dos bancos numa base consolidada para o risco grego e risco estrangeiro, o líquido das reservas de empréstimo existentes, e ii) a rentabilidade operacional dos bancos estimada para o período de junho de 2013 a dezembro de 2016, com base num ajustamento prudente dos planos de reestruturação que tinham sido apresentados ao Banco da Grécia durante o quarto trimestre de 2013. O quadro 4 resume o cálculo das necessidades de capital para os principais bancos gregos numa base consolidada no cenário de referência para o teste de esforço de 2013.
Quadro 4
Teste de esforço de 2013: Necessidades de capital dos bancos gregos numa base consolidada no cenário de referência (milhões de euros)
Bancos
Referência Core Tier 1 (junho de 2013) (1)
Reservas para Cobertura de Perdas com Empréstimos
(junho de 2013) (2)
PPC para o risco grego (3)
PPC para o risco estrangeiro (26) (4)
Geração interna de capital (5)
Rácio Core Tier 1 do teste de esforço (dezembro de 2016) (6)
Necessidades de capital
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
BNG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Fonte:
Banco da Grécia, Teste de Esforço de 2013 do Setor Bancário Grego, março de 2014, p. 42.
(40)
Em 6 de março de 2013, o Banco da Grécia anunciou os resultados do teste de esforço de 2013 e solicitou aos bancos que apresentassem os seus planos de mobilização de capital para cobrir as necessidades de capital no âmbito do cenário de referência até meados de abril de 2014.
2.1.2. As atividades económicas do Banco
(41)
O Banco presta serviços bancários universais sobretudo na Grécia e na Europa Oriental e do Sudeste (Chipre, Roménia, Bulgária, Sérvia e Ucrânia). Oferece uma gama completa de produtos bancários e financeiros e de serviços às famílias e às empresas. Desenvolve atividades na banca de retalho, serviços bancários a empresas e particulares, gestão de ativos, seguros, tesouraria, atividades no mercado de capitais e outros serviços. O Banco está constituído na Grécia e as suas ações estão cotadas na Bolsa de Valores de Atenas. Em 31 de dezembro de 2012, o Banco empregava um total de 17 427 pessoas, aproximadamente metade das quais estava empregada na Europa Oriental e do Sudeste e a outra metade empregada na Grécia (29).
(42)
O Banco participou no programa PSI, trocando GGB e empréstimos relacionados com o Estado com um valor nominal de 7 336 milhões de euros. O total da sua despesa relacionada com o PSI ascendeu a cerca de 5 781 milhões de euros antes de impostos e foi integralmente registada nas suas contas de 2011 (30). Durante o programa de resgate de dezembro de 2012, o Banco vendeu as novas GGB que tinha recebido no âmbito do PSI com um grande desconto face ao valor nominal. Essa venda cristalizou as suas perdas nas novas GGB.
(43)
Os dados principais do Banco em dezembro de 2010, dezembro de 2011, dezembro de 2012 e dezembro de 2013 (dados consolidados) são apresentados no quadro 5.
Quadro 5
Dados Principais do Eurobank, 2010, 2011, 2012 e 2013
Lucros e perdas
(milhões de euros)
2010
2011
2012
2013
(inclui o New TT Bank e o Nea Proton Bank desde a data da sua aquisição)
Resultado Líquido de Juros
2 103
2 965
1 461
1 294
Total do Resultado de Exploração
2 730
2 226
1 755
1 587
Total das Despesas de Exploração
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Resultados da Pré-Provisão
1 450
1 103
703
516
Perdas do Risco de Crédito
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Perdas do PSI
-6 012
- 363
Outras Perdas
- 737
- 373
- 522
Lucros/perdas líquidos
84
-5 496
-1 440
-1 157
Volume de valores seletivos (milhões de euros)
31 de dezembro de 2010
31 de dezembro de 2011
31 de dezembro de 2012
31 de dezembro de 2013 (inclui o New TT Bank e o Nea Proton Bank)
Total de Empréstimos e Adiantamentos a Clientes
53 412
48 094
43 171
45 610
Total de Depósitos
41 173
32 459
30 752
41 535
Total de Ativos
87 188
76 822
67 653
77 586
Total de Capitais Próprios (31)
6 094
875
- 685
4 523
Fontes:
2013: Resultados financeiros 2013 - Demonstrações financeiras consolidadas, p. 3 e 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 e 2011: Resultados financeiros 2012 - Demonstrações financeiras consolidadas, p. 3 e 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank-Comunicado de Imprensa, Resultados do Ano Completo de 2011, p. 5 e 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
O quadro 5 mostra que, para além das enormes perdas que registou em 2011 devido ao programa PSI (5 781 milhões de euros (32)), o Banco sofreu de um declínio das receitas (devido, entre outros motivos, aos custos mais elevados dos depósitos) e de perdas elevadas e crescentes por imparidade nas suas carteiras de empréstimos na Grécia e no estrangeiro. A posição de liquidez do Banco foi gravemente atingida pela retirada de depósitos e o seu rácio empréstimos/depósitos atingiu 148 % em 31 de dezembro de 2011, enquanto 42 % do seu balanço era financiado nessa data pelo Eurossistema.
(45)
No âmbito do teste de esforço de 2013, cujos resultados foram anunciados em 6 de março de 2014, o Banco da Grécia estimou as necessidades de capital do Banco em 2 945 milhões de euros para o cenário de referência. Este montante era líquido de medidas de atenuação, ou seja, já assumia que o Banco iria realizar medidas de atenuação sob a forma de alienações, que foram assumidas para contribuir para a redução das necessidades de capital.
(46)
Para cobrir a necessidade constatada de 2 945 milhões de euros de capital, o Banco propôs medidas de atenuação reforçadas que, no entanto, devem gerar no total apenas pouco mais do que o previsto pelo Banco da Grécia aquando do cálculo das necessidades de capital. Essas medidas de atenuação incluem a venda de ativos adicionais (venda de […] (33), venda de […]% da filial de seguros e a redução da participação nas atividades imobiliárias para 20 % pela […]) (34).
(47)
Dado que as medidas de atenuação reforçadas podem apenas cobrir uma parte muito reduzida das necessidades de capital identificadas, a assembleia geral extraordinária dos acionistas decidiu, em 12 de abril de 2014, proceder a um aumento de capital de 2 864 milhões de euros. Assume a forma de uma oferta não preferencial de capital próprio (ou seja, um aumento de capital com extinção dos direitos de preferência) a investidores internacionais e uma oferta pública na Grécia. Se a procura por parte de investidores privados for insuficiente para cobrir a totalidade do aumento de capital, o FEFG irá cobrir a diferença subscrevendo as restantes novas ações, sujeito à conversão prévia dos instrumentos de capital subordinados do Banco existentes em ações.
2.2. AQUISIÇÕES DE ATIVIDADES BANCÁRIAS GREGAS PELO BANCO
(48)
Em 15 de julho de 2013, o Banco assinou dois acordos vinculativos com o FEFG para adquirir 100 % das ações e dos direitos de voto do Nea Proton Bank e do New TT Bank.
2.2.1. Aquisição do Nea Proton Bank
Resolução do Proton Bank e o Nea Proton Bank
(49)
Em 9 de outubro de 2011, o Banco da Grécia procedeu à resolução do Proton Bank. A licença do Proton Bank foi revogada pelo Banco da Grécia, que o colocou em liquidação (35).
(50)
Com base numa proposta do Banco da Grécia e na sequência da decisão do Ministro das Finanças (36), foi criado o Nea Proton Bank como uma instituição de crédito intercalar e todos os depósitos (de retalho, bancários e do Estado), a rede de sucursais e ativos selecionados (empréstimos e carteiras de valores mobiliários) do Proton Bank foram transferidos para esta entidade. Os créditos sobre ações, a dívida subordinada e os empréstimos de alto risco permaneceram no Proton Bank. O FEFG injetou o capital social inicial de 250 milhões de euros (37) no Nea Proton Bank e era o seu único acionista. O balanço de abertura do Nea Proton Bank foi de aproximadamente 3 mil milhões de euros.
(51)
No final de 2011, os ativos ponderados pelo risco do Nea Proton Bank («APR» (38)) ascenderam a 1,2 mil milhões de euros.
Aquisição do Nea Proton Bank pelo Banco
(52)
A legislação grega em matéria de resolução bancária exige que o FEFG deve alienar as suas ações numa instituição de crédito intercalar, no prazo de dois anos a contar da data da decisão ministerial que estabelece essa instituição de crédito intercalar (39). Em conformidade com essa obrigação, e nos termos do MPEF, o FEFG procedeu à venda das suas ações do Nea Proton Bank. O consultor financeiro do FEFG contactou um vasto leque de potenciais investidores (incluindo bancos gregos, bancos estrangeiros e patrocinadores financeiros), mas apenas duas partes, o Banco e um fundo de cobertura norte-americano, apresentaram propostas finais. Só a oferta feita pelo Banco foi considerada conforme com o dossier do concurso do FEFG e, por conseguinte, válida.
(53)
Em 31 de maio de 2013, os APR do Nea Proton Bank eram de 811 milhões de euros e o seu capital regulamentar era de -203 milhões de euros. Na mesma data, o Nea Proton Bank necessitava de uma recapitalização total de 276 milhões de euros para atingir um rácio de fundos próprios de base (Core Tier 1) de 9 %. O Banco pagou uma contrapartida em numerário de 1 euros em troca de 100 % das ações e dos direitos de voto do Nea Proton Bank. O Banco solicitou ao FEFG que recapitalizasse o Nea Proton Bank em 395 milhões de euros que, para além dos 276 milhões de euros necessários para colocar o rácio de adequação dos fundos próprios do Nea Proton Bank novamente em 9 %, permitiria um montante suplementar de 119 milhões de euros de provisões para lidar com as provisões para perdas com empréstimos adicionais e perdas antes de impostos esperadas até 2016. Nos termos das condições de venda, o FEFG comprometeu-se a cobrir as necessidades de capital do Nea Proton Bank antes da conclusão da operação, mediante uma contribuição de 395 milhões de euros em numerário.
2.2.2. Aquisição do New TT Bank
Resolução do TT Bank e o New TT Bank
(54)
Em 18 de janeiro de 2013, as autoridades gregas procederam à resolução do TT Bank. A licença do TT Bank foi recordada pelo Banco da Grécia, que a colocou em liquidação (40).
(55)
Com base numa proposta do Banco da Grécia e na sequência da decisão do Ministro das Finanças (41), foi criado o New TT Bank como instituição de crédito intercalar e foram transferidos para o New TT Bank 10,8 mil milhões de euros de ativos (em numerário, títulos do Tesouro, empréstimos produtivos, depósitos de retalho, financiamento central e GGB (42)). Um montante total de 1,2 mil milhões de euros de ativos líquidos permaneceu no TT Bank: «sob a forma de» créditos sobre ações, crédito mal parado, ativos e passivos fiscais do TT, e quotizações e direitos de qualquer tipo. O FEFG injetou capital social inicial de 500 milhões de euros no New TT Bank e era o seu único acionista. O balanço de abertura do New TT Bank após a injeção de capital foi de cerca de 15,1 mil milhões de euros.
Aquisição do New TT Bank pelo Banco
(56)
Como parte dos compromissos do MPEF, o FEFG procedeu à venda das suas ações do New TT Bank. Deste modo, também respeitou a obrigação de alienar as suas participações na referida instituição de crédito intercalar no prazo de dois anos a contar da sua criação desta última. O seu consultor financeiro contactou um vasto leque de potenciais investidores, incluindo bancos gregos, bancos estrangeiros e patrocinadores financeiros. Apenas os quatro maiores bancos gregos apresentaram propostas finais, das quais a oferta do Banco foi a preferida.
(57)
O Banco aceitou pagar um total de 681 milhões de euros sob a forma de ações ordinárias recentemente emitidas para comprar o New TT Bank. Nos termos do acordo de subscrição, a contrapartida inicial paga pelo Banco foi objeto de outros ajustamentos com base numa avaliação do valor líquido dos ativos (43).
(58)
Por conseguinte, a assembleia geral extraordinária dos acionistas do Banco, de 26 de agosto de 2013, aprovou o aumento de capital social do Banco em 425 625 000 euros, mediante a emissão de 1 418 750 000 novas ações ordinárias (44) com um valor nominal de 0,3 euros cada e uma proposta de preço de oferta de 0,48 euros cada. O aumento de capital foi subscrito inteiramente pelo FEFG por meio de contribuição em espécie. Essa contribuição em espécie assumiu a forma de todas as ações do New TT Bank detidas pelo FEFG, com um valor total de 681 milhões de euros. Na sequência desta operação, a participação do FEFG no Banco aumentou de 93,5 % para 95,2 %.
2.3. MEDIDAS DE AUXÍLIO
(59)
O Banco beneficiou das medidas de apoio ao capital A, B1, B2, B3, B4 e C e das medidas de apoio à liquidez L1 e L2. O Proton Bank e o Nea Proton Bank beneficiaram das seguintes medidas: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 e NP3. O T Bank, o TT Bank e o New TT Bank beneficiaram das medidas T, TT, NTT1 e NTT2.
2.3.1. Medidas de auxílio concedidas ao Banco ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos
(60)
O Banco obteve várias formas de auxílio ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos, no âmbito da medida de recapitalização, da medida de garantia e da medida de empréstimo obrigacionista do Estado.
2.3.1.1. Apoio estatal à liquidez concedido no âmbito da medida de garantia e da medida de empréstimo obrigacionista do Estado (medida L1)
(61)
O Banco beneficiou, e continua a beneficiar, de auxílio no âmbito da medida de garantia e da medida de empréstimo obrigacionista do Estado. Esse auxílio será descrito na presente decisão como «medida L1». Em 30 de novembro de 2013 (45), as garantias concedidas ao Banco atingiram cerca de 13,9 mil milhões de euros. Nessa data, não existiam empréstimos em dívida de obrigações do Estado ao Banco. Em 15 de abril de 2011, o Banco tinha recebido empréstimos de obrigações do Estado no valor de 1 737 milhões de euros e 13,6 mil milhões de euros de garantias estatais concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos.
(62)
No plano de reestruturação do Banco apresentado pelas autoridades gregas à Comissão em 16 de março de 2014, as autoridades gregas manifestaram a intenção de continuar a conceder garantias e empréstimos de obrigações do Estado ao abrigo do regime durante o período de reestruturação.
2.3.1.2. Recapitalização estatal concedida no âmbito da medida de recapitalização do regime de apoio aos bancos gregos (medida A)
(63)
Em maio de 2009, o Banco recebeu uma injeção de capital de 950 milhões de euros (46) (medida A) no âmbito da medida de recapitalização do regime de apoio aos bancos gregos. Esta injeção de capital foi equivalente a cerca de 2 % dos APR que o Banco tinha nessa altura.
(64)
A recapitalização assumiu a forma de ações preferenciais subscritas pela Grécia, que tinham um cupão de 10 % e um prazo de vencimento de cinco anos. Em 2010, a duração das ações preferenciais foi prorrogada e a sua remuneração foi aumentada. A partir daí, se as ações preferenciais não forem reembolsadas no prazo de cinco anos a contar da data da respetiva emissão e não for adotada qualquer decisão pela assembleia geral dos acionistas quanto ao reembolso das referidas ações, o Ministro das Finanças grego aumentará o cupão em 2 % por ano numa base cumulativa (isto é, um cupão de 12 % para o sexto ano, 14 % para o sétimo ano, etc...).
2.3.2. ALE garantida pelo Estado (medida L2)
(65)
A ALE constitui uma medida excecional que permite a uma instituição financeira solvente enfrentar problemas de liquidez temporários e receber financiamento do Eurossistema sem que essa operação faça parte da política monetária única. A taxa de juro paga por essa instituição financeira pela ALE é […] pontos de base mais elevada do que os juros que paga pelo refinanciamento regular do Banco Central.
(66)
O Banco da Grécia é responsável pelo programa de ALE, o que significa que todos os custos e riscos decorrentes da concessão de ALE são incorridos pelo Banco da Grécia (47). A Grécia concedeu ao Banco da Grécia uma garantia estatal que se aplica ao montante total de ALE concedida pelo Banco da Grécia. A adoção do artigo 50.o, n.o 7, da Lei n.o 3943/2011, que alterou o artigo 65.o, n.o 1, da Lei n.o 2362/1995, permitiu ao Ministro das Finanças conceder garantias em nome do Estado ao Banco da Grécia, a fim de salvaguardar os créditos do Banco da Grécia sobre as instituições de crédito. Os bancos que beneficiam de ALE têm de pagar uma taxa de garantia ao Estado no montante de […] pontos de base.
(67)
Em 31 de dezembro de 2011, o Banco tinha beneficiado de 14,95 mil milhões de euros de ALE garantida pelo Estado (48), ao passo que em 31 de dezembro de 2012, o banco tinha beneficiado de 12 mil milhões de euros de ALE garantida pelo Estado.
2.3.3. Medidas de auxílio concedidas ao Banco através do FEFG
(68)
Desde 2012, o Banco beneficiou de várias medidas de apoio ao capital concedidas pelo FEFG. O quadro 6 apresenta uma panorâmica dessas medidas de auxílio.
Quadro 6
Medidas de apoio ao capital concedidas ao Banco através do FEFG
1.a recapitalização ponte - maio de 2012 (milhões de euros)
2.a recapitalização ponte - dez. de 2012 (milhões de euros)
Carta de compromisso - dez. de 2012
(milhões de euros)
Recapitalização da primavera de 2013 - maio de 2013 (milhões de euros)
Compromisso de recapitalização - abril de 2014 (milhões de euros)
Medida
B1
B2
B3
B4
C
Montante
(milhões de euros)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. A primeira recapitalização ponte (medida B1)
(69)
Os considerandos 15 a 32 da decisão de início do procedimento Eurobank apresentam uma descrição pormenorizada da primeira recapitalização ponte de maio de 2012 (medida B1). Os antecedentes e as principais características desta medida são apresentados na presente secção.
(70)
Em 20 de abril de 2012, o FEFG apresentou uma carta ao Banco comprometendo-se a participar no previsto aumento de capital social do Banco num montante máximo de 4,2 mil milhões de euros.
(71)
No âmbito da medida B1, o FEFG transferiu 3,97 mil milhões de euros de obrigações do FEEF para o Banco em 28 de maio de 2012, em conformidade com as disposições relativas à recapitalização ponte previstas na Lei n.o 3864/2010 que instituiu o FEFG («Lei do FEFG»). As obrigações do FEEF transferidas para o Banco eram obrigações flutuantes do FEEF com prazos de vencimento de seis e dez anos e data de emissão de 19 de abril de 2012. A Comissão já estabeleceu no considerando 48 da decisão de início do procedimento Eurobank que «a recapitalização ponte concluída em 28 de maio de 2012 é a execução da obrigação assumida na carta de compromisso e constitui, assim, a continuação do mesmo auxílio». Os montantes previstos na carta de compromisso e na primeira recapitalização ponte foram calculados pelo Banco da Grécia, a fim de assegurar que o Banco atingia um rácio de capital total de 8 % a partir de 31 de dezembro de 2011, data do registo retroativo da recapitalização ponte nos registos do Banco. Tal como pode ser observado no quadro 3, a medida B1 cobriu apenas uma parte limitada do total das necessidades de capital identificadas no teste de esforço de 2012. Era suposto o que o Banco mobilizasse o capital através de um futuro aumento de capital e a recapitalização ponte destinava-se apenas a preservar a elegibilidade do Banco para financiamento do BCE até que o aumento de capital tivesse ocorrido.
(72)
Para o período compreendido entre a data da primeira recapitalização ponte e a data de conversão da primeira recapitalização ponte em ações ordinárias ou outros instrumentos financeiros convertíveis, o acordo de pré-subscrição entre o Banco e o FEFG estipulava que o Banco tinha de pagar ao FEFG uma taxa anual de 1 % sobre o valor nominal das obrigações do FEEF e que quaisquer pagamentos de cupão e juros acumulados das obrigações do FEEF relativos a esse período seriam considerados como uma contribuição adicional de capital pelo FEFG (49).
2.3.3.2. A segunda recapitalização ponte (medida B2)
(73)
O Banco registou novas perdas no outono de 2012. O seu capital, por conseguinte, situou-se uma vez mais abaixo dos requisitos mínimos de fundos próprios para poder permanecer elegível para refinanciamento do BCE.
(74)
Em consequência, tornou-se necessária uma segunda recapitalização ponte. Em 21 de dezembro de 2012, o FEFG implementou uma segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros (medida B2), que foi novamente paga através da transferência de obrigações do FEEF para o Banco.
2.3.3.3. A carta de compromisso de 21 de dezembro de 2012 (medida B3)
(75)
Além da segunda recapitalização ponte, em 21 de dezembro de 2012, o FEFG apresentou uma carta de compromisso ao Banco para a sua participação no aumento de capital social do Banco e nos instrumentos convertíveis a serem emitidos, num montante máximo de 528 milhões de euros (medida B3).
(76)
O total das duas recapitalizações ponte (medidas B1 e B2) e do montante adicional disponibilizado em dezembro de 2012 (medida B3) significou que o FEFG tinha disponibilizado as necessidades totais de capital identificadas no teste de esforço de 2012 (5 839 milhões de euros (50)).
2.3.3.4. A recapitalização da primavera de 2013 (medida B4)
(77)
Em 30 de abril de 2013, a assembleia geral de acionistas aprovou um aumento de capital social do Banco num montante de 5 839 milhões de euros («recapitalização da primavera de 2013»). Por conseguinte, o Banco emitiu 3 789 317 357 novas ações com um valor nominal de 0,30 euros a um preço de 1,54 euros por ação.
(78)
Na mesma data, a assembleia geral de acionistas decidiu igualmente que o montante total do capital seria fornecido pelo FEFG e pago em espécie, sob a forma de obrigações do FEEF.
(79)
Como resultado, o FEFG injetou um total de 5 839 milhões de euros no Banco, sob a forma de ações ordinárias em maio de 2013 (medida B4). O referido montante é igual à soma das medidas B1, B2 e B3.
(80)
Através da recapitalização da primavera de 2013, a primeira e a segunda recapitalizações ponte (medidas B1 e B2) foram convertidas numa recapitalização permanente, e o compromisso de conceder auxílio de capital adicional (medida B3) foi implementado.
(81)
O preço das novas ações foi fixado em 50 % da média ponderada por volume do preço das ações durante os 50 dias de negociação anteriores à determinação do preço de oferta. Como resultado do desdobramento reverso de ações decidido pela assembleia geral de acionistas em 30 de abril de 2012 (51), o preço das novas ações foi fixado em 1,54 euros por ação.
(82)
Imediatamente após a recapitalização da primavera de 2013, o FEFG tornou-se o principal acionista do Banco com uma participação de 98,56 %. No entanto, depois do Banco ter concluído outro exercício de gestão do passivo, essa participação diminuiu para 93,55 % em junho de 2013 (ver secção 2.4.5). Em agosto de 2013, o Banco emitiu novas ações ao FEFG a fim de comprar o New TT Bank, o que resultou no aumento da participação do FEFG para 95,23 % (52).
2.3.3.5. O compromisso de recapitalização de 2014 (medida C)
(83)
Em 6 de março de 2014, o Banco da Grécia comunicou os resultados do exercício de teste de esforço realizado na segunda metade de 2013. O Banco da Grécia indicou que, no cenário de referência, as necessidades de capital do Banco para o período 2014-2016 deveriam atingir 2 945 milhões de euros.
(84)
Em 31 de março de 2014, o FEFG enviou uma carta ao Banco indicando que tinha a intenção e a capacidade para apoiar qualquer aumento de capital social implementado nos termos da Lei n.o 3864/2010 do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 30 de março de 2014, necessário para satisfazer as necessidades de capital identificadas no teste de esforço. A Lei do FEFG prevê que se no final do período de subscrição existir uma procura insuficiente de investidores privados a um preço determinado pelo Conselho Geral do FEFG com base em duas avaliações independentes, o FEFG deve subscrever as ações remanescentes, sujeito à conversão prévia do instrumento de capital subordinado existente do Banco em ações, tal como referido no artigo 6.o-A.
(85)
Em 12 de abril de 2014, a assembleia extraordinária de acionistas aprovou um aumento de capital social no montante de 2 864 milhões de euros ao abrigo da Lei do FEFG e indicou que o preço de oferta não podia ser inferior ao preço nominal de 0,30 euros por ação e ao preço mínimo a fixar pelo FEFG (53).
(86)
Em conformidade com a Lei do FEFG, o FEFG nomeou dois consultores independentes para determinar o valor do Banco. Em 10 de abril de 2014, os dois consultores concluíram o seu trabalho, cada um deles fornecendo um intervalo para o valor do Banco. Os dois intervalos sobrepõem-se de forma significativa. Com base nessas avaliações, o Conselho Geral do FEFG determinou, em 14 de abril de 2014, o preço que corresponde ao preço mínimo a que as novas ações do Banco podem ser oferecidas aos investidores e o preço a que funcionará como mecanismo de apoio para a oferta de capital próprio, se necessário (54). Em 15 de abril de 2014, a Comissão aprovou a proposta apresentada por um consórcio de investidores para uma subscrição de 1,3 mil milhões de euros de novas ações a um preço de 0,30 euros por ação («investidor-pilar» (55) (56)).
(87)
Em 24 de abril de 2014 o Eurobank anunciou o início da venda de valores mobiliários por oferta pública a um preço que varia entre os 0,30 e os 0,33 euros (57). Se existir procura suficiente para cobrir os 2 864 milhões de euros a um preço superior a 0,30 euros, o investidor-pilar terá de ajustar os seus preços ao preço mais elevado ou de cancelar as suas ordens de compra, caso em que receberá uma taxa de compensação. Se existir procura suficiente de investidores privados (incluindo procura pelo investidor-pilar) para cobrir os 2 864 milhões de euros ao preço de 0,30 euros, o investidor-pilar receberá atribuição prioritária. Se existir procura insuficiente (incluindo procura pelo investidor-pilar) ao preço de 0,30 euros, a dívida subordinada será convertida em novas ações. Tal como previsto nos termos da Lei do FEFG, quaisquer ações não subscritas após a conversão da dívida subordinada serão subscritas pelo FEFG ao mesmo preço, ou seja, 0,30 euros por ação.
2.3.4. Medidas de auxílio às empresas adquiridas
2.3.4.1. Medidas de auxílio ao Proton Bank e ao Nea Proton Bank
(88)
Desde 2008 que o Proton Bank e o Nea Proton Bank têm beneficiado de diversas medidas de auxílio. O quadro 7 fornece uma panorâmica dessas medidas de auxílio.
Quadro 7
Panorâmica das medidas de apoio ao capital ao Proton e ao Nea Proton Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Natureza do auxílio
Entidade que concedeu o auxílio
Data da disponibilização de fundos
Montante (em milhões de euros)
Atividades do Proton Bank
Pr1
Capital no âmbito da medida de recapitalização: ações preferenciais do Estado grego
Estado
maio de 2009
80
Pr2
Concessão de títulos de dívida pública grega no âmbito da medida de empréstimo obrigacionista grega
Estado
abril de 2009
78
Pr3
Garantia estatal para obrigações emitidas no âmbito da medida de garantia grega
Estado
julho de 2010
149,4
Atividades do Nea Proton Bank
NP1
Défice de financiamento do PB para o NPB
Financiamento do défice de financiamento do PB para o NPB (parte 1)
FGDIG
9.10.2011
862
Após a finalização do cálculo do défice de financiamento, o financiamento do saldo do défice de financiamento do PB para o NPB (parte 2)
FEFG
14.5.2012
259,6
Montante total da NP1
1 121,6
NP2
Injeções de capital social no NPB em 2011 e 2012
Capital social inicial
FEFG
9.10.2011
220
Capital social inicial
FEFG
3.2.2012
30
Capital inicial total
250
Capital social adicional
FEFG
1.8.2012
230
Capital social adicional
FEFG
31.12.2012
35
Capital adicional total
265
Montante total da NP2
515
NP3
Recapitali-zação antes da sua venda ao Eurobank
Capital social
FEFG
28.8.2013
395
2.3.4.1.1. Medidas de auxílio ao Proton Bank
i) Recapitalização estatal recebida pelo Proton Bank (medida Pr1)
(89)
Em maio de 2009, a Grécia injetou 80 milhões de euros no Proton Bank, o equivalente a cerca de 4,6 % dos seus APR nessa altura. Essa injeção de capital foi efetuada no âmbito da medida de recapitalização que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos. A recapitalização assumiu a forma de ações preferenciais.
ii) Apoio estatal à liquidez recebido pelo Proton Bank (medidas Pr2 e Pr3)
(90)
O Proton Bank também beneficiou de medidas de auxílio no âmbito das medidas de garantia e de empréstimo obrigacionista do Estado que fazem parte do regime de apoio aos bancos gregos. Em abril de 2009, o Proton Bank recebeu títulos de dívida pública grega num montante de 78 milhões de euros (medida Pr2) e, em julho de 2010, recebeu uma garantia estatal para as obrigações emitidas com um valor nominal de 149,4 milhões de euros (medida Pr3). As obrigações garantidas pelo Estado foram transferidas para o Nea Proton Bank no dia da resolução mas foram canceladas em 5 de janeiro de 2012. Os títulos de dívida pública grega venceram em dezembro de 2011 e não foram renovados.
2.3.4.1.2. Medidas de auxílio ao Nea Proton Bank
i) Cobertura do défice de financiamento do Nea Proton Bank no valor de 1 121,6 milhões de euros (medida NP1)
(91)
No contexto da resolução do Proton Bank, as autoridades gregas identificaram um défice de financiamento no Nea Proton Bank e, em conformidade com uma decisão de 9 de outubro de 2011 do Banco da Grécia, o regime de resolução do FGDIG pagou 862 milhões de euros ao Nea Proton Bank em dezembro de 2011. Depois do Banco da Grécia ter finalizado, em 19 de janeiro de 2012, o cálculo do défice de financiamento em 1 121,6 milhões de euros, em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 9 de abril de 2012 (58), o FEFG (59) pagou o montante remanescente de 259,6 milhões de euros em 14 de maio de 2012. O regime de resolução do FGDIG e o FEFG fecharam assim esse défice de financiamento.
ii) Injeções de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank em 2011 e 2012 (medida NP2)
(92)
O FEFG forneceu auxílio estatal ao Nea Proton Bank sob a forma de capital social inicial (ações ordinárias) no montante de 250 milhões de euros pago em duas frações em 9 de outubro de 2011 e 3 de fevereiro de 2012.
(93)
De acordo com o plano de reestruturação atualizado do Nea Proton Bank apresentado em 16 de julho de 2012, que era a última versão do plano que tinha sido notificado à Comissão no momento da decisão de início do procedimento Nea Proton, o Nea Proton Bank necessitava de um capital adicional de 300 milhões de euros. Esse capital adicional era necessário, em parte, porque o Nea Proton Bank tinha sofrido perdas na sequência do programa PSI (as perdas por imparidade para 2011 atingiram 146,5 milhões de euros em relação às GGB e as imparidades adicionais de 22 milhões de euros foram incluídas nos resultados do primeiro trimestre de 2012). O Nea Proton Bank também necessitava de capital adicional porque os encargos de provisão de 2011 a 2016 tinham subido em relação aos níveis assumidos aquando da constituição do Nea Proton Bank.
(94)
De acordo com o plano de reestruturação atualizado do Nea Proton Bank apresentado em 16 de julho de 2012, as necessidades de capital antecipadas deviam assumir a forma de uma injeção de capital de 285 milhões de euros em 2012 e de uma injeção de capital esperada de 15 milhões de euros em 2014. De facto, o FEFG injetou 230 milhões de euros no Nea Proton Bank em 1 de agosto de 2012 e 35 milhões de euros em 31 de dezembro de 2012.
iii) Injeção de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da venda ao Eurobank (medida NP3)
(95)
Nos termos do contrato de venda de 15 de julho de 2013, o FEFG já se tinha comprometido a injetar o montante de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank (60). O FEFG pagou o montante de 395 milhões de euros em 28 de agosto de 2013.
2.3.4.2. Medidas de auxílio ao New TT Bank
(96)
O T Bank, o TT Bank e o New TT Bank beneficiaram de diversas medidas de auxílio desde 2008. O quadro 8 fornece uma panorâmica dessas medidas de auxílio.
Quadro 8
Panorâmica das medidas de auxílio ao T Bank e ao TT Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Descrição
Entidade que concedeu o auxílio
Data
Montante de auxílio estatal (em milhões de euros)
Atividades do T Bank transferidas para o TT Bank (61)
T
Financiamento do défice de financiamento do T Bank para o TT Bank (parte 1)
FGDIG
dezembro de 2011
450
Após a finalização do cálculo do défice de financiamento, financiamento do saldo do défice de financiamento do T Bank para o TT Bank (parte 2)
FEFG
14.2.2013
227
Montante total da T
677
TT Bank
TT
Injeção de capital
Capital no âmbito da medida de recapitalização: ações preferenciais do Estado grego
Estado
maio de 2009
224,96
New TT Bank (banco de transição)
NTT1
Défice de financiamento do TT para o NTT
Financiamento do défice de financiamento do TT para o New TT Bank (parte 1)
FEFG
29.1.2013
2 730,8
Após a finalização do cálculo do défice de financiamento, o financiamento do saldo do défice de financiamento do TT para o New TT Bank (parte 2)
FEFG
14.6.2013
1 001,7
Montante total da NTT1
3 732,6
NTT2
Injeção de capital social inicial
Capital social inicial do New TT Bank
FEFG
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. Medidas de auxílio ao T Bank
Intervenção através do regime de resolução do FGDIG a favor do T Bank no valor de 677 milhões de euros (medida T)
(97)
O regime de resolução do FGDIG e o FEFG financiaram o défice de financiamento resultante da transferência de atividades do T Bank para o TT Bank, que representa a diferença entre o justo valor dos ativos transferidos do T Bank para o TT Bank e o justo valor dos passivos transferidos. Em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 17 de dezembro de 2011, o regime de resolução do FGDIG pagou o montante de 450 milhões de euros (62), que correspondia a cerca de dois terços do défice de financiamento estimado. Após a finalização do cálculo do défice de financiamento em cerca de 677 milhões de euros, em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 9 de abril de 2012 (63), o FEFG (64) pagou o saldo de 227 milhões de euros (65) ao New TT Bank em 14 de fevereiro de 2013.
2.3.4.2.2. Medida de auxílio ao TT Bank
Recapitalização estatal recebida pelo TT Bank (medida TT)
(98)
Em maio de 2009, o TT Bank recebeu da Grécia uma injeção de capital de 224,96 milhões de euros, equivalente a cerca de 2,9 % dos seus APR nessa altura. O TT Bank recebeu a injeção de capital no âmbito da medida de recapitalização que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos. A injeção de capital assumiu a forma de ações preferenciais.
2.3.4.2.3. Medidas de auxílio ao New TT Bank
i) Cobertura do défice de financiamento do New TT Bank no valor de 3 732,6 milhões de euros (medida NTT1)
(99)
O FEFG financiou o défice de financiamento no New TT Bank, que representa a diferença entre o valor dos ativos transferidos do TT Bank para o New TT Bank e o valor nominal dos passivos transferidos. Em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 18 de janeiro de 2013, o FEFG pagou o montante de 2 730,8 milhões de euros (66) em 29 de janeiro de 2013, que correspondia a cerca de dois terços do défice de financiamento estimado. Depois do Banco da Grécia ter finalizado o cálculo do défice de financiamento em 3 732,6 milhões de euros (67), em conformidade com a decisão do Banco da Grécia de 21 de maio de 2013, o FEFG pagou o montante remanescente de 1 001,7 milhões de euros ao New TT Bank em 14 de junho de 2013.
ii) Injeções de capital pelo FEFG no New TT Bank (medida NTT2)
(100)
O FEFG constituía o único acionista do New TT Bank, tendo-lhe concedido auxílio estatal sob a forma de capital social inicial (ações ordinárias) no montante de 500 milhões de euros.
2.4. O PLANO DE REESTRUTURAÇÃO E O NOVO MODELO DE NEGÓCIO
(101)
Em 16 de abril de 2014, a Grécia apresentou o plano de reestruturação do Banco, que explica a forma como o Banco, enquanto entidade combinada resultante da aquisição do Nea Proton Bank e do New TT Bank, tenciona restabelecer a sua viabilidade a longo prazo.
2.4.1. Operações nacionais
(102)
Através do plano de reestruturação, o Banco vai concentrar-se nas suas principais atividades bancárias na Grécia. Embora as suas operações internacionais representassem cerca de 26 % dos empréstimos em 2010 (68), essa percentagem já tinha caído para 20 % no final de 2012 e irá diminuir ainda mais para […]% até ao final de 2018 (69).
(103)
A principal prioridade do Banco consiste em trazer as suas operações bancárias gregas de volta à rentabilidade e à viabilidade até ao final do período de reestruturação (31 de dezembro de 2018). Para esse efeito, o plano de reestruturação inclui uma série de medidas destinadas a melhorar a eficiência operacional e a margem de juro líquida do Banco, bem como medidas para reforçar a sua estrutura de balanço e posição de capital.
(104)
No que diz respeito à eficiência operacional, o Banco já tinha iniciado um vasto programa de racionalização bem antes da aquisição do New TT Bank e do Nea Proton Bank. Desde 2010, o Banco reduziu a sua pegada física na Grécia. Numa base autónoma (excluindo as aquisições do New TT Bank e do Nea Proton Bank), reduziu as suas sucursais de 564 em junho de 2008 para […] em 2014 e também reduziu os seus efetivos gregos (de 10 142 em 2008 para 9 037 em 2012) (70).
(105)
Até ao final do plano de reestruturação, o Banco planeia continuar a diminuir o número de sucursais, de 645 pró-forma em 31 de dezembro de 2012 para […] em 31 de dezembro de 2018, bem como o número de trabalhadores, de 12 430 para […] numa base pro-forma, isto é, tendo em conta o Nea Proton Bank e o New TT Bank (71).
(106)
O aumento da eficiência em termos de sucursais e de pessoal ajudará a reduzir o custo total das atividades bancárias gregas combinadas em […]%, passando de 913 milhões de euros numa base anual em 2013 (72) para […] milhões de euros em 2018 (73). Em consequência, o coeficiente de exploração esperado das atividades bancárias gregas do Banco irá cair abaixo de […]% no final do período de reestruturação, abaixo de 60 % em 2012.
(107)
O plano de reestruturação descreve também a forma como o Banco irá melhorar os seus custos de financiamento, o que é fundamental para o restabelecimento da viabilidade. O Banco espera poder pagar taxas de juro mais baixas sobre os seus depósitos graças ao ambiente mais estável e, em especial, à prevista estabilização e recuperação da economia grega, que se espera que venha a crescer de novo a partir de 2014. As margens de lucro nos depósitos (média dos depósitos a prazo, depósitos à ordem e taxas de poupança) deverão diminuir na Grécia, passando de 223 pontos de base em 2012 para […] pontos de base em 2018 (74). Essa diminuição das margens de lucro seria concretizada sobretudo mediante o pagamento de taxas muito mais baixas nos depósitos a prazo. Do mesmo modo, a dependência do Banco da assistência de liquidez de emergência e de financiamento mais amplo do Eurossistema irá diminuir de 42,9 % do total de ativos a nível do grupo em 2012 para […]% em 2018 (75).
(108)
O plano de reestruturação prevê que o Banco venha também a reforçar o seu balanço. O seu rácio empréstimos/depósitos líquido na Grécia irá diminuir para […]% em 2018 (abaixo de 160 % em 2012 e 115 % em 2013) (76), enquanto que a sua adequação dos fundos próprios irá melhorar com um rácio de fundos próprios de base de […]% a nível do grupo em 2018 (77) (em vez do capital próprio negativo anterior à primeira recapitalização ponte).
(109)
Outra prioridade estratégica do Banco é a gestão de empréstimos mal parados. Além de processos de crédito melhorados tanto no que respeita à originação dos empréstimos como à reestruturação de empréstimos mal parados, o plano de reestruturação incide sobre o tratamento das posições em risco objeto de imparidade, com a criação de uma nova unidade de correção. Essa unidade será dedicada à reestruturação das posições em risco que são objeto de imparidade. Beneficiará dos conhecimentos especializados de 30 a 50 gerentes de relacionamento corretivos (78). A taxa de empréstimos mal parados atingirá […]% a nível do grupo em 2015 ([…]% em 2015 para o mercado interno grego (79)) e, em seguida, começará a diminuir, com uma taxa prevista de […]% no final do período de reestruturação (80) (30 % na Grécia antes da remissão de dívidas). As imparidades dos empréstimos do Banco da Grécia irão diminuir de 1 652 milhões de euros em 2013 para […] milhões de euros em 2018 (81), devido à recuperação da economia grega.
(110)
A melhoria da eficiência operacional, a redução da margem de juro líquida, e a diminuição do custo do risco irão permitir que o Banco seja rentável na Grécia a partir de 2015. O Banco prevê que, a um nível consolidado, as suas perdas ascendam a […] milhões de euros em 2014 e a […] milhões de euros em 2015, e que os seus lucros ascendam a […] milhões de euros, […] milhões de euros e […] milhões de euros em 2016, 2017 e 2018, respetivamente (82). O retorno do capital próprio consolidado atingirá […]% em 2018 (83). Este nível de rentabilidade será impulsionado sobretudo pelo mercado grego (com um retorno do capital próprio de […]% no final do período de reestruturação) enquanto que […] e […] irão registar níveis mais baixos de rentabilidade (de […]% e […]%, respetivamente).
2.4.2. Atividades bancárias internacionais
(111)
O Banco já começou a desalavancar e a reestruturar a sua rede internacional. Já vendeu filiais na Turquia (Eurobank Tefken) e na Polónia (EFG Polónia). O défice comercial, isto é, a diferença entre o montante em dívida dos depósitos e o montante em dívida dos empréstimos para uma determinada filial, da restante rede internacional caiu de 1,7 mil milhões de euros em 2010 para 0.8 mil milhões de euros, enquanto que os custos operacionais foram reduzidos em 9 % entre 2010 e 2012 (84).
(112)
O Banco irá continuar a reestruturar e a desalavancar a sua rede internacional. Em especial, o Banco comprometeu-se a reduzir a dimensão da sua carteira de ativos internacionais para 8,77 mil milhões de euros até 30 de junho de 2017. O Banco comprometeu-se também a reduzir ainda mais essa carteira para 3,5 mil milhões de euros caso seja necessário que o FEFG injete mais de mil milhões de euros no próximo aumento de capital social.
(113)
Uma opção explorada pelo Banco no plano de reestruturação para cumprir essa meta é a venda das suas atividades no […] (85).
(114)
Essas alienações representavam […]% dos ativos externos do Banco em 31 de dezembro de 2012. Os ativos externos ascenderiam, por conseguinte, a […] mil milhões de euros em 31 de dezembro de 2018, com uma rede internacional centrada em […] e […].
(115)
O plano de reestruturação salienta a necessidade de reduzir a dependência das filiais estrangeiras da sua empresa-mãe grega no que diz respeito às necessidades de financiamento e a continuar a salvaguardar a posição de capital do Banco.
(116)
Para esse efeito, o Banco tenciona implementar um programa de redução de custos significativo na rede internacional, […]. Em […], por exemplo, serão encerradas […] sucursais enquanto que os efetivos irão diminuir em […] trabalhadores de 31 de dezembro de 2012 até à venda da filial em […]] (86).
(117)
O Banco irá reduzir o seu financiamento total às filiais estrangeiras, passando de 2 mil milhões de euros em 2012 para […] em 2018 (87), enquanto que o retorno do capital próprio atingirá […]% e […]% em […] e […], respetivamente.
2.4.3. Atividades não bancárias: venda da atividade seguradora e de atividades imobiliárias
(118)
O Banco reduziu a sua propriedade na filial de bens imóveis Eurobank Properties para abaixo de 35 %, por meio de um aumento de capital social, com um impacto positivo no rácio de fundos próprios de base do Banco (88). O Banco irá alienar totalmente esta filial até 31 de dezembro de 2018.
(119)
O Banco também tenciona vender as suas filiais de seguros até […].
2.4.4. Mobilização de capital privado e contribuição dos atuais acionistas e credores subordinados
(120)
O Banco conseguiu mobilizar capital no mercado, reduzindo assim o auxílio estatal de que o Banco necessitava.
(121)
Os acionistas foram fortemente diluídos pela recapitalização da primavera de 2013, uma vez que o FEFG recebeu 98,56 % das ações do Banco, deixando os acionistas preexistentes com uma participação de apenas 1,44 %. Por conseguinte, o FEFG assumiu o pleno controlo do Banco em junho de 2013. Nenhum dividendo foi pago em numerário desde 2008.
(122)
Em fevereiro de 2012, o Banco propôs a reaquisição de instrumentos híbridos aos investidores privados, a um preço compreendido entre os 40 % e os 50 % do seu valor nominal. Esse preço de resgate foi determinado com base no valor de mercado dos instrumentos e continha um prémio de não mais de dez pontos percentuais, que foi acrescentado para incentivar os investidores a participar no resgate. Esta proposta foi aceite para praticamente 50 % do valor nominal total dos instrumentos que, após dedução dos custos da operação em causa, deixou o Banco com um lucro de 248 milhões de euros (89).
(123)
Em maio de 2013, o Banco anunciou outro exercício de gestão do passivo. O Banco ofereceu aos detentores de dívida a oportunidade de converterem os seus títulos de nível 1 inferior e de nível 2 inferior, com um montante em dívida de 662 milhões de euros, em ações ordinárias ao par. O preço de conversão foi fixado de modo a corresponder ao preço de subscrição pago pelo FEFG na recapitalização da primavera de 2013 (90). A taxa de aceitação foi de 48 %. Uma vez que os titulares de obrigações de nível 1 inferior e de nível 2 inferior converteram os seus valores mobiliários em instrumentos subordinados inferiores sem contrapartida em numerário, o capital mobilizado atingiu os 317 milhões de euros.
(124)
Como consequência das duas reaquisições, a reserva de dívida híbrida e subordinada diminuiu, passando de 1 045 milhões de euros em 31 de dezembro de 2011 para 283 milhões de euros em 31 de dezembro de 2013 (91).
2.5. COMPROMISSOS DAS AUTORIDADES GREGAS
(125)
A Grécia assumiu o compromisso de que o Banco e as suas filiais implementarão o plano de reestruturação apresentado em 16 de abril de 2014 e assumiu outros compromissos relativos à implementação do plano de reestruturação («Compromissos»). Os Compromissos, enumerados no anexo I, são resumidos na presente secção.
(126)
Em primeiro lugar, a Grécia assumiu o compromisso de que o Banco irá reestruturar as suas atividades comerciais na Grécia, fixando um número máximo de sucursais e de trabalhadores, bem como um montante máximo de custos totais que devem ser respeitados em 31 de dezembro de 2017 (92).
(127)
A Grécia assumiu também o compromisso de que o Banco irá reduzir o custo dos depósitos mobilizados na Grécia e irá respeitar um rácio de empréstimos líquidos/depósitos máximo até 31 de dezembro de 2017 (93).
(128)
No que diz respeito às filiais estrangeiras do Banco, a Grécia assumiu o compromisso de que o Banco não irá fornecer apoio ao capital adicional, a menos que estejam reunidas condições predefinidas. A Grécia assumiu também o compromisso de que o Banco irá desalavancar significativamente os seus ativos internacionais até 30 de junho de 2018 (94).
(129)
A Grécia assumiu o compromisso de que o Banco irá alienar as suas atividades seguradoras, a sua filial imobiliária e uma série de valores mobiliários e irá reduzir a dimensão da sua carteira de ações e participações privadas. Além disso, o Banco não irá adquirir valores mobiliários que não possuam qualificação de investimento, com exceções limitadas (95).
(130)
A Grécia assumiu vários compromissos relacionados com governo das empresas do Banco. Comprometeu-se a limitar a remuneração dos trabalhadores e gestores do Banco, para fazer com que o Banco cumpra a legislação grega em matéria do governo das empresas e crie uma estrutura organizacional eficaz e adequada (96).
(131)
A Grécia assumiu também o compromisso de que o Banco irá reforçar a sua política de crédito, a fim de impedir qualquer discriminação em qualquer fase do processo de crédito e garantir que as decisões de concessão e de reestruturação de empréstimos visam maximizar a rentabilidade do Banco. A Grécia assumiu o compromisso de que o Banco irá melhorar a monitorização do risco de crédito, bem como a reestruturação de empréstimos (97).
(132)
Vários compromissos lidam com as operações do Banco com mutuários associados. Estes compromissos visam garantir que o Banco não se afasta de práticas bancárias prudentes na concessão ou reestruturação de empréstimos concedidos aos seus trabalhadores, gestores e acionistas, bem como a entidades públicas, partidos políticos e empresas de comunicação social (98).
(133)
Por último, a Grécia comprometeu-se a impor restrições adicionais ao Banco, tais como uma proibição de pagamento de cupões e de dividendos, uma proibição de aquisição e uma proibição de publicidade (99).
(134)
Esses compromissos serão monitorizados até 31 de dezembro de 2018 por um mandatário responsável pelo acompanhamento.
(135)
Separadamente, no âmbito do atual aumento de capital do Banco, uma vez que o FEFG está a apoiar o aumento de capital, a Grécia assumiu o compromisso de implementar as medidas previstas no artigo 6.o-A da Lei do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 30 de março de 2014, uma disposição que visa conceder o montante residual do défice de capital de uma instituição de crédito aos titulares dos seus instrumentos de capital e outros passivos subordinados, consoante necessário, antes de proceder a qualquer injeção de capital pelo FEFG.
3. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO
3.1. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO À PRIMEIRA RECAPITALIZAÇÃO PONTE
(136)
Em 27 de julho de 2012, a Comissão deu início ao procedimento formal de investigação a fim de verificar se as condições da Comunicação relativa aos bancos de 2008 (100) foram cumpridas no que diz respeito à adequação, necessidade e proporcionalidade da primeira recapitalização ponte fornecida pelo FEFG a favor do Banco (medida B1).
(137)
No que respeita à adequação da medida, tendo em conta o facto de que o auxílio veio após uma recapitalização prévia e um auxílio à liquidez, e tendo em conta o período de emergência prolongado, a Comissão manifestou dúvidas sobre se tinham sido adotadas pelo Banco todas as ações possíveis para evitar a necessidade de auxílio no futuro (101). Além disso, a Comissão não ficou esclarecida sobre quem controlaria o Banco após a primeira recapitalização ponte ter sido substituída por uma recapitalização permanente (102), uma vez que o Banco podia ficar sob o controlo do Estado ou de acionistas privados minoritários. A Comissão observou que gostaria de assegurar que a qualidade da gestão do Banco e, nomeadamente, o seu processo de empréstimo não venham a deteriorar-se em qualquer dos casos.
(138)
No que respeita à necessidade da primeira recapitalização ponte, no considerando 66 da decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão questionou se tinham sido adotadas todas as medidas possíveis para evitar que o Banco necessitasse novamente de auxílio no futuro. Além disso, uma vez que o período de duração da recapitalização ponte era incerto, a Comissão não pôde concluir se era suficiente e respeitava os princípios de remuneração e repartição de encargos no âmbito das regras em matéria de auxílio estatal. Além disso, dado que os termos da conversão da primeira recapitalização ponte numa recapitalização permanente não eram conhecidos à data em que foi adotada a decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão não pôde avaliá-los.
(139)
No que respeita à proporcionalidade da medida, a Comissão manifestou dúvidas sobre se as salvaguardas (proibição de publicidade, proibição de pagamento de cupões e dividendos, proibição do exercício de opção de compra e proibição de resgate, como descrito no considerando 71 da decisão de início do procedimento Eurobank) eram suficientes em relação à primeira recapitalização ponte. Além disso, no considerando 72 da decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão expôs que poderiam ser causadas distorções da concorrência pela falta de regras que impeçam o FEFG de coordenar todos os quatro maiores bancos gregos (a saber, o Banco, o Alpha Bank, o BNG e o Piraeus), assim como a ausência de salvaguardas adequadas para evitar que partilhem informação comercialmente sensível. A Comissão, por conseguinte, propôs a nomeação de um mandatário responsável pelo acompanhamento, que estaria fisicamente presente no Banco.
3.2. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEA PROTON BANK
(140)
Em 26 de julho de 2012, a Comissão deu início ao procedimento formal de investigação a fim de verificar se a intervenção de 1 122 milhões de euros pelo regime de resolução do FGDIG (medida NP1), bem como a injeção de capital de 250 milhões de euros pelo FEFG e as injeções de capital pelo FEFG perfazendo um total de 300 milhões de euros (medida NP2) a favor do Nea Proton Bank cumpriam os critérios gerais de compatibilidade e os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2008, da Comunicação relativa à recapitalização (103) e da Comunicação relativa à reestruturação (104) (restabelecimento da viabilidade a longo prazo, repartição de encargos e limitação do auxílio a um mínimo necessário, e limitação das distorções da concorrência).
(141)
No que respeita à adequação das medidas, a Comissão afirmou que essas medidas eram adequadas enquanto auxílio de emergência.
(142)
No que respeita à necessidade das medidas, a Comissão observou que a intervenção do regime de resolução do FGDIG era necessária tanto no montante como na forma, ao passo que as injeções de capital pelo FEFG eram necessárias apenas na sua forma. Contudo, no que respeita ao montante das injeções de capital pelo FEFG, no considerando 59 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão manifestou dúvidas sobre se o Nea Proton Bank seria capaz de restabelecer a sua viabilidade a longo prazo de forma autónoma e se uma reestruturação autónoma era a opção menos onerosa disponível. Além disso, nos considerandos 60 e 61 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão declarou que a incapacidade de o Nea Proton Bank remunerar suficientemente a recapitalização pelo FEFG criou dúvidas sobre se era um banco fundamentalmente sólido e, consequentemente, desencadeou a necessidade de uma reestruturação profunda.
(143)
No que diz respeito à proporcionalidade das medidas, a Comissão considerou que as mesmas eram proporcionadas enquanto auxílio de emergência.
(144)
No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, no considerando 65 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão manifestou dúvidas sobre se o banco poderia tornar-se viável numa base autónoma.
(145)
A Comissão duvidava que a reestruturação proposta fosse suficiente em comparação com a profundidade da reestruturação necessária, tendo em conta a ausência de remuneração suficiente.
3.3. MOTIVOS PARA DAR INÍCIO AO PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEW TT BANK
(146)
Em 6 de maio de 2013, a Comissão deu início ao procedimento formal de investigação para verificar se o financiamento de 4,1 mil milhões de euros do défice de financiamento para as atividades transferidas do TT Bank para o New TT Bank (medida NTT1), a injeção de capital de 500 milhões de euros pelo FEFG no New TT Bank (medida NTT2), a injeção de capital de 224,96 milhões de euros sob a forma de ações preferenciais ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos no TT Bank (medida TT) e a intervenção de 0,68 mil milhões de euros pelo regime de resolução do FGDIG a favor dos ativos do T Bank que foram transferidos para o TT Bank (medida T) cumpriam com os critérios gerais de compatibilidade e os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2008, da Comunicação relativa à recapitalização e da Comunicação relativa à reestruturação (restabelecimento da viabilidade a longo prazo, repartição de encargos e limitação do auxílio ao mínimo necessário, e limitação das distorções de concorrência).
(147)
A Comissão considerou que ambas as medidas, NTT2 e NTT1, eram adequadas e necessárias na sua forma enquanto auxílio de emergência. No que diz respeito à necessidade da medida NTT2 em termos do seu montante, a Comissão, duvidando da viabilidade a longo prazo do New TT Bank numa base autónoma, considerou que a reestruturação numa base autónoma podia não ser a única e menos onerosa opção disponível (105). No que se refere à remuneração destas medidas, a Comissão afirmou que a cobertura do défice de financiamento era um custo definitivo sem compensação pelas receitas futuras que desencadeava a necessidade de uma reestruturação profunda (106).
(148)
No que diz respeito à proporcionalidade das medidas, a Comissão considerou que as medidas NTT2 e NTT1 eram proporcionadas enquanto auxílio de emergência a curto prazo mas, no considerando 79 da decisão de início do procedimento New TT, exigiu que fossem introduzidas rapidamente medidas que limitassem as repercussões negativas.
(149)
No que diz respeito à compatibilidade da medida T, a Comissão já a tinha aprovado temporariamente enquanto auxílio de emergência em 16 de maio de 2012 na sua Decisão sobre a resolução do T Bank («Decisão T Bank») (107), mas não podia conceder uma aprovação definitiva do auxílio às atividades do T Bank que foram transferidas para o TT Bank. A Comissão prolongou na decisão de início do procedimento New TT (108) a autorização da medida como auxílio de emergência até tomar uma decisão final sobre uma versão atualizada do plano de reestruturação do TT Bank.
(150)
No que se refere à compatibilidade destas medidas com a Comunicação relativa à reestruturação, a Comissão tinha dúvidas sobre se o New TT Bank iria restabelecer a sua viabilidade a longo prazo numa base autónoma. Este ceticismo baseou-se no número limitado de medidas propostas a serem adotadas pelo New TT Bank para gerar lucros no futuro, na incerteza do regime voluntário de reforma antecipada no que diz respeito à calendarização e à taxa de aceitação pelos trabalhadores, na ausência de novas medidas para reduzir os custos de pessoal, na falta de medidas de racionalização da rede de sucursais após a aquisição do T Bank e na deficiência concomitante para explorar sinergias potenciais (109).
(151)
Nos considerandos 90 e 91 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão manifestou preocupações sobre se a ambiciosa diminuição das margens de juro nos depósitos existentes e o aumento das margens de empréstimo na produção de novos empréstimos podiam ser implementados sem que o New TT Bank perdesse uma quantidade significativa de clientes e sem que fizesse empréstimos de risco. Além disso, a Comissão tinha dúvidas sobre se o New TT Bank iria duplicar a sua carteira de empréstimos às empresas como previsto e se, tendo em conta a falta de conhecimentos especializados, poderia alcançar a forte taxa de crescimento prevista dos resultados líquidos de juros.
(152)
Por conseguinte, no considerando 95 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão considerou que a reintegração do TT Bank numa empresa financeira viável e de maior dimensão aumentaria as perspetivas de viabilidade do New TT Bank, uma vez que permitiria a racionalização dos custos, a reapreciação dos depósitos e novos empréstimos, e a oferta de uma gama mais ampla de produtos.
(153)
Como o New TT Bank manteve as atividades económicas anteriormente desenvolvidas no TT Bank, incluindo as do T Bank, a Comissão deu início a um procedimento formal de investigação sobre se as medidas T e TT ofereceram uma solução de longo prazo para a viabilidade do New TT Bank e convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações.
(154)
No que respeita à repartição de encargos, a Comissão considerou que a reestruturação numa base autónoma tinha inflacionado os custos da reestruturação e, por conseguinte, tinha dúvidas sobre se o auxílio estatal tinha sido limitado ao mínimo necessário. Além disso, a Comissão observou que, apesar do facto de ter sido alcançada uma repartição suficiente de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada que foi, provavelmente, a máxima possível, a ausência de remuneração desencadeou a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade como em termos de medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência. A Comissão observou também que o facto de uma grande parte das perdas incorridas ter resultado da renúncia da dívida a favor do Estado justificava uma remuneração inferior (110).
(155)
No que diz respeito às distorções da concorrência, a Comissão observou que o enorme montante de auxílio recebido pelo TT Bank, as atividades transferidas do T Bank e a ausência de remuneração apelaram a uma reestruturação profunda e a uma redução da presença do New TT Bank no mercado. Além disso, embora as perdas tenham resultado essencialmente da exploração de GGB, a Comissão observou que o TT Bank tinha detido mais GGB do que outros bancos gregos em proporção à sua dimensão e considerou que isso refletia uma assunção de riscos inadequada (111). Por último, observou que, apesar do New TT Bank se ter mantido no mercado quase como o TT Bank antes dele, as distorções da concorrência seriam limitadas, dada a sua dimensão relativamente pequena e a ausência de atividades no estrangeiro. Contudo, a Comissão tinha dúvidas de que tivessem sido adotadas medidas suficientes para limitar distorções indevidas da concorrência e considerou que uma proibição de liderança de preços e outras medidas comportamentais podem ser necessárias (112).
4. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO À PRIMEIRA RECAPITALIZAÇÃO PONTE
OBSERVAÇÕES DE UM BANCO GREGO
(156)
Em 3 de janeiro de 2013, a Comissão recebeu as observações apresentadas por um banco grego sobre a decisão de início do procedimento Eurobank. Este banco grego comentou que a recapitalização dos bancos gregos pelo FEFG constitui, em princípio, um passo positivo no sentido de se alcançar um sistema bancário mais saudável e viável e não formulou nenhuma objeção à recapitalização do Eurobank.
(157)
No entanto, apesar de manifestar todo o seu apoio ao princípio da recapitalização dos bancos gregos pelo FEFG explicou que, a fim de minimizar as distorções da concorrência e evitar a discriminação, esperava que a recapitalização pelo FEFG estivesse aberta a todos os bancos que operam na Grécia em condições semelhantes.
5. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE OS PROCEDIMENTOS FORMAIS DE INVESTIGAÇÃO
5.1. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO À PRIMEIRA RECAPITALIZAÇÃO PONTE
(158)
Em 5 de setembro de 2012, a Grécia apresentou observações que haviam sido elaboradas pelo Banco da Grécia e pelo FEFG sobre a decisão de início do procedimento Eurobank.
5.1.1. Observações elaboradas pelo Banco da Grécia
(159)
No que se refere à adequação da primeira recapitalização ponte, o Banco da Grécia observou que o montante de 18 mil milhões de euros de capital com que o FEFG recapitalizou os quatro maiores bancos gregos em maio de 2012 foi inferior ao montante final necessário para que os bancos progressivamente atingissem e mantivessem um rácio de fundos próprios de base fixado em 10 % até junho de 2012, e um rácio de fundos próprios de base fixado em 7 % no âmbito de um cenário de esforço adverso de três anos. Registou também que a primeira recapitalização ponte era temporária, uma vez que o processo de recapitalização seria concluído com os aumentos de capital social destes quatro bancos.
(160)
O Banco da Grécia também observou que a recapitalização dos maiores bancos gregos constitui uma parte integrante da reestruturação a longo prazo do setor bancário grego. Fez notar que, quando um banco permanece nas mãos do setor privado, a gestão permanecerá provavelmente a mesma, enquanto que se um banco se tornar propriedade do Estado (isto é, detido pelo FEFG), o FEFG pode nomear uma nova gestão que, em todo o caso, será avaliada pelo Banco da Grécia. O Banco da Grécia referiu que avalia o quadro de governo das empresas, a adequação da gestão e o perfil de risco de cada banco, numa base permanente, a fim de garantir que não sejam assumidos riscos excessivos. Salientou também que o FEFG já tinha nomeado representantes no Conselho de Administração dos bancos recapitalizados.
(161)
No que diz respeito à necessidade da primeira recapitalização ponte, o Banco da Grécia observou que a recapitalização do Banco foi limitada de forma a assegurar que os requisitos mínimos de fundos próprios então aplicáveis (8 %) eram cumpridos. Afirmou igualmente que o período prolongado de tempo anterior às recapitalizações se deveu à deterioração abrupta do ambiente operacional da Grécia e ao impacto do programa PSI, à complexidade de todo o projeto e à necessidade de maximizar a participação dos investidores privados nos aumentos de capital social.
(162)
No que se refere à proporcionalidade da primeira recapitalização ponte, o Banco da Grécia referiu que a implementação integral do plano de reestruturação a ser apresentado à Comissão está salvaguardada pelo facto de que a suspensão dos direitos de voto do FEFG será levantada se, nomeadamente, o plano de reestruturação for substancialmente violado. O Banco da Grécia também observou que as dificuldades do Banco não se deveram a uma subestimação dos riscos pela gestão do Banco ou a ações comerciais agressivas.
5.1.2. Observações elaboradas pelo FEFG
(163)
No que se refere à adequação da primeira recapitalização ponte, a fim de resolver a questão das eventuais interferências estatais se o Estado conceder montantes elevados de auxílio estatal através do FEFG e o FEFG tiver plenos direitos de voto, o FEFG declarou que os bancos financiados por ele não são considerados entidades públicas ou sob o controlo do Estado e que não seriam controlados pelo Estado após terem sido permanentemente recapitalizados pelo FEFG. O FEFG referiu que é uma entidade jurídica de direito privado, inteiramente independente e com autonomia de decisão. Não está sujeito a controlo do Governo, nos termos do artigo 16.o-C, n.o 2, da Lei do FEFG, segundo o qual as instituições de crédito a que o FEFG forneceu apoio ao capital não fazem parte do setor público em geral. Referiu-se também à estrutura de direção do FEFG.
(164)
No que diz respeito à intervenção do FEFG na gestão do Banco, o FEFG notou que iria respeitar a autonomia do Banco e não interferir com a sua gestão corrente, dado que o seu papel se limita ao que está previsto na Lei do FEFG. Declarou que não haveria qualquer interferência ou coordenação do Estado e que as decisões do Banco sobre o processo de empréstimo (nomeadamente em matéria de garantias, fixação de preços e solvabilidade dos mutuários) seriam tomadas com base em critérios comerciais.
(165)
O FEFG salientou que a Lei do FEFG e o acordo de pré-subscrição estabelecem salvaguardas adequadas a fim de impedir que os acionistas privados existentes assumam riscos excessivos. Chamou a atenção para elementos como i) a nomeação de representantes do FEFG como membros independentes não-executivos do Conselho de Administração do Banco e a sua presença nos comités, ii) o FEFG efetuar as devidas diligências no Banco e iii) o facto de, após a recapitalização final, os seus direitos de voto serem restringidos apenas enquanto o Banco cumprir com os termos do plano de reestruturação.
(166)
No que diz respeito à necessidade da primeira recapitalização ponte e, especificamente, no que diz respeito ao nível de remuneração do auxílio, o FEFG declarou que a remuneração foi acordada com os representantes da Comissão, do BCE e do FMI. Esse nível acordado teve em conta que a primeira recapitalização ponte seria convertida numa recapitalização permanente antes de 30 de setembro de 2012, prazo que foi fixado em março de 2012 no MPEF entre a Comissão, o BCE e o FMI, e a Grécia.
(167)
No que se refere à proporcionalidade da primeira recapitalização ponte, o FEFG observou que as medidas por ele adotadas, como as descritas no considerando 165 da presente decisão, são salvaguardas suficientes, tendo em conta os montantes elevados de auxílio recebido e o período de emergência prolongado. Além disso, o FEFG declarou que existem medidas adequadas em vigor, a fim de garantir que os bancos em que o FEFG participa não partilhem informação comercialmente sensível entre eles. Essas medidas incluem a nomeação de diferentes representantes do FEFG para esses bancos, os mandatos concedidos a esses representantes que protegem especificamente contra a troca de informações de um representante para outro e instruções internas claras aos referidos agentes para que não transmitam informações comercialmente sensível dos bancos. Além disso, o FEFG declarou não exercer os seus direitos no que se refere aos bancos de uma forma que possa impedir, restringir, distorcer ou reduzir de forma significativa ou dificultar a concorrência efetiva. Por último, o FEFG sublinhou que os membros do seu Conselho de Administração e os seus trabalhadores estão sujeitos a regras de confidencialidade estritas e deveres fiduciários e estão vinculados pelas disposições relativas ao segredo profissional no que respeita aos seus assuntos.
5.2. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEA PROTON BANK
(168)
Em 5 de setembro de 2012, a Grécia apresentou observações que haviam sido elaboradas pelo Banco da Grécia e pelo FEFG sobre a decisão de início do procedimento Nea Proton.
5.2.1. Observações elaboradas pelo Banco da Grécia
(169)
O Banco da Grécia observou que o Nea Proton Bank, enquanto instituição de crédito intercalar detida pelo FEFG, não podia fornecer um plano de negócios a longo prazo numa base autónoma. Além disso, o Banco da Grécia notou que segue de perto a implementação do plano de negócios elaborado pelo FEFG para o Nea Proton Bank e apresentado à Comissão, a fim de garantir que o Nea Proton Bank pudesse ser vendido no prazo previsto por lei.
(170)
No que respeita à rentabilidade da taxa de crescimento, o Banco da Grécia salientou que a maior parte do crescimento estava prevista ocorrer durante 2013 (quando se esperava que o resultado líquido de juros aumentasse para 55,3 milhões de euros, em comparação com os 22,7 milhões de euros de 2012), que resultaria sobretudo da redução das despesas totais com juros e seria o resultado de dois fatores: um refinanciamento dos depósitos a prazo que costumavam gerar altos rendimentos em melhores condições e uma redução de 30 % do montante total em dívida dos depósitos durante a primeira metade de 2012. Além disso, o Banco da Grécia destacou o facto de que a partir de 2013, os valores do resultado líquido de juros se movimentariam sem grandes dificuldades e não suscitariam quaisquer dúvidas quanto à capacidade do Nea Proton Bank para atingir o objetivo.
5.2.2. Observações elaboradas pelo FEFG
(171)
No que se refere à necessidade das medidas a favor do Nea Proton Bank, o FEFG observou que o Banco da Grécia é a autoridade pertinente para decidir sobre qualquer medida de resolução e que o FEFG injetou o capital mínimo exigido para efeitos regulamentares.
(172)
No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, o FEFG fez referência ao quadro de resolução ao abrigo do qual o FEFG devia vender o Nea Proton Bank no prazo de dois anos e concordou com a Comissão que o Nea Proton Bank poderia ser parte integrante de uma entidade viável e de maiores dimensões. Embora o plano de reestruturação do Nea Proton Bank se tenha baseado num modelo «de base autónoma», o FEFG explicou que o seu objetivo consistia em facilitar a venda do referido banco, melhorando a sua atratividade para os investidores e os seus resultados financeiros. O FEFG comentou que as injeções de capital não só permitiram que o Nea Proton Bank respeitasse o rácio mínimo de adequação dos fundos próprios como também melhoraram a sua situação financeira e a sua atratividade para qualquer futura fusão com outros pequenos bancos. O FEFG notou igualmente que a injeção de capital adicional tinha sido necessária para cobrir as perdas por imparidade relacionadas com o programa PSI e o aumento das despesas de provisão para empréstimos.
(173)
O FEFG observou que o Nea Proton Bank tinha melhorado o seu custo de financiamento e a fidelidade dos depósitos. A dependência do Nea Proton Bank do Eurossistema diminuiu em 2012 e o banco tinha melhorado a sua posição de liquidez. A injeção de capital adicional tinha contribuído para reduzir as taxas de juro sobre depósitos e para melhorar as margens da taxa de juro. O Nea Proton Bank já tinha reapreciado parte da sua carteira de empréstimos, utilizando preços com base no risco com taxas de juro muito superiores ao custo de financiamento. Além disso, a taxa de crescimento prevista do resultado líquido de juros ocorreria com uma expansão conservadora no segmento de mercado das empresas e através da melhoria da qualidade da carteira.
(174)
O FEFG observou que o Nea Proton Bank tinha reduzido significativamente os seus custos operacionais em 2012, que as suas duas únicas filiais cessariam operações, que a sua participação nas corretoras de seguros estava a ser muito reduzida e que as suas atividades de negociação por conta própria terminariam.
(175)
Por último, o FEFG observou que as distorções da concorrência seriam reduzidas dada a pequena quota do Nea Proton Bank no total dos ativos bancários na Grécia e o facto de que o banco não estava a considerar uma angariação de depósitos agressiva.
5.3. OBSERVAÇÕES DA GRÉCIA SOBRE O PROCEDIMENTO FORMAL DE INVESTIGAÇÃO RELATIVO AO NEW TT BANK
(176)
Em 19 de julho de 2013, o Ministério das Finanças apresentou observações sobre a decisão de início do procedimento New TT.
(177)
No que respeita à necessidade da medida NTT1, o Ministério das Finanças acrescentou que o valor exato dos ativos e passivos que foram transferidos para o New TT Bank foi definido com base no relatório dos auditores externos, em conformidade com o artigo 63.o-E, n.o 6, da Lei n.o 3601/2007.
(178)
No que respeita à necessidade da medida NTT2, o Ministério das Finanças alegou que o segundo programa de ajustamento para a Grécia (segunda revisão-maio de 2013) exigia a venda do New TT Bank a terceiros até 15 de julho de 2013.
(179)
No que se refere à remuneração das medidas de NTT1 e NTT2, o Ministério das Finanças notou que o FEFG, que preenche o défice de financiamento até 31 de dezembro de 2013 em vez do FGDIG, obtém um direito preferencial sobre os outros credores não garantidos no caso da liquidação dos ativos que permaneceram propriedade do TT Bank, e que apenas as reivindicações dos trabalhadores para receber 50 % da sua remuneração se classificam antes do direito do FEFG. Por conseguinte, observou que o produto da liquidação desses ativos beneficiará sobretudo o FEFG e reduzirá assim os custos suportados pelo Estado.
(180)
No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do New TT Bank, o Ministério das Finanças observou que, enquanto instituição de crédito intercalar, o New TT Bank tinha de ser vendido no prazo de dois anos a contar do seu estabelecimento, em conformidade com o artigo 63.o-E da Lei n.o 3601/2007. A venda do New TT Bank seria, em conformidade com o MPEF de maio de 2013, concluída até 15 de julho de 2013, garantindo assim a viabilidade a longo prazo das suas atividades.
6. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO RELACIONADO COM AS EMPRESAS ADQUIRIDAS
6.1. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO RELACIONADO COM O NEA PROTON BANK
6.1.1. Existência e montante do auxílio
(181)
A Comissão deve estabelecer a existência de auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. De acordo com essa disposição, considera-se auxílio estatal qualquer auxílio concedido por um Estado-Membro ou proveniente de recursos estatais, independentemente da forma que assuma, que falseie ou ameace falsear a concorrência pelo favorecimento de determinadas empresas ou a produção de determinadas mercadorias, na medida em que afete as trocas comerciais entre Estados-Membros.
6.1.1.1. Existência de auxílio nas medidas concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (medidas Pr1, Pr2 e Pr3)
(182)
A injeção de 80 milhões de euros de capital pelo Estado grego no Proton Bank em maio de 2009 (medida Pr1), os títulos de dívida pública grega no montante de 78 milhões de euros obtidos pelo Proton Bank em abril de 2009 (medida Pr2) e a garantia estatal dada ao Proton Bank para as obrigações emitidas com um valor nominal de 149,4 milhões de euros em julho de 2010 (medida Pr3) foram concedidos ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (113). Na decisão que aprova esse regime, a Comissão concluiu que as medidas concedidas ao abrigo desse regime constituiriam auxílio estatal.
(183)
Tal como se conclui no considerando 38 da decisão de início do procedimento Nea Proton, o Nea Proton Bank mantém as atividades económicas do Proton Bank. As medidas Pr1, Pr2 e Pr3 beneficiaram o Nea Proton Bank, uma vez que contribuíram para a estabilização e a manutenção das atividades económicas que lhe foram transferidas e que de outra forma deixariam de existir. Por conseguinte, a Comissão considera que estas beneficiaram as atividades económicas transferidas para o Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Existência de auxílio na cobertura do défice de financiamento do Nea Proton Bank (medida NP1)
(184)
Nos considerandos 31 a 37 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão já estabeleceu que a medida NP1, a intervenção pelo regime de resolução do FGDIG e pelo FEFG para cobrir o défice de financiamento, constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. No considerando 38 da mesma decisão, a Comissão considerou o Nea Proton Bank o beneficiário económico dessa medida, uma vez que o Nea Proton Bank mantém a atividade económica do Proton Bank que continua a existir em virtude do auxílio recebido.
6.1.1.3. Existência de auxílio na injeção de capital social inicial pelo FEFG e injeção de capital social adicional pelo FEFG em 2012 (medida NP2)
(185)
Nos considerandos 41 a 43 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão já estabeleceu que a injeção de capital de 250 milhões de euros pelo FEFG e as injeções de capital adicionais previstas no momento dessa decisão, num total de 300 milhões de euros, constituíram auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. Tal como referido no considerando 93 da presente decisão, fora os possíveis 300 milhões de euros adicionais de capital, o FEFG acabou por contribuir com mais 265 milhões de euros em 2012, o que eleva o total do auxílio de recapitalização em 2011 e 2012 para 515 milhões de euros (medida NP2).
6.1.1.4. Existência de auxílio na injeção de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da sua venda ao Banco (NP3)
(186)
A Comissão considera que a injeção de capital pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da sua venda ao Banco, no valor de 395 milhões de euros, constitui auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
(187)
A injeção de capital foi fornecida pelo FEFG, que é uma entidade criada e financiada pela Grécia para apoiar os bancos, pelo que foi efetuada utilizando recursos estatais. Além disso, a medida é seletiva por natureza, uma vez que a injeção de capital só beneficia o Nea Proton Bank.
(188)
Além disso, a intervenção fornece ao Nea Proton Bank uma clara vantagem, uma vez que permite que as suas atividades bancárias se mantenham vivas. Sem a injeção de capital, o Nea Proton Bank, que tinha capitais profundamente negativos, teria entrado em falência. Em tais circunstâncias, não teria sido possível vender o Nea Proton Bank e integrá-lo numa entidade mais ampla. Além disso, essa recapitalização não está em conformidade com o princípio do investidor de mercado. Pelo contrário, a recapitalização de 395 milhões de euros permitiu que a venda do Nea Proton Bank fosse efetuada por um preço de um euro. Um investidor privado teria optado por não proceder à recapitalização e deixar o Nea Proton Bank entrar em falência poupando, por conseguinte, 395 milhões de euros.
(189)
O Nea Proton Bank concorre com outros bancos, incluindo filiais de bancos estrangeiros que desenvolvem atividades na Grécia ou que estão potencialmente interessadas em entrar no mercado grego. Por conseguinte, a injeção de capital tem um efeito sobre as trocas comerciais entre Estados-Membros e, eventualmente, distorce a concorrência.
(190)
Por conseguinte, a Comissão conclui que a injeção de capital de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank constitui auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
Beneficiário da medida NP3
(191)
Tal como já explicado no considerando 188, a Comissão considera o Nea Proton Bank como sendo o beneficiário da injeção de capital de 395 milhões de euros no Nea Proton Bank, uma vez que o auxílio permitiu a continuação das suas atividades económicas no Banco.
(192)
Quanto à questão de saber se a venda do Nea Proton Bank implica auxílio estatal ao Banco, em conformidade com o ponto 49 da Comunicação relativa aos bancos de 2008, a Comissão deve avaliar se foram cumpridos determinados requisitos. Em especial, é necessário examinar se: i) o processo de venda foi aberto e não discriminatório; ii) a venda foi realizada em condições de mercado; e iii) a instituição financeira ou o Governo maximizaram o preço de venda dos ativos e passivos envolvidos.
(193)
O Banco adquiriu as ações no Nea Proton Bank porque apresentou a única proposta válida no âmbito de um procedimento de concurso não discriminatório, aberto a outros bancos e instituições financeiras. Um consultor financeiro do FEFG contactou um grande número de bancos, instituições financeiras e patrocinadores e apenas quatro manifestaram o seu interesse em adquirir o Nea Proton Bank, dos quais apenas dois, o Banco e um fundo de cobertura (114), apresentaram propostas finais. A proposta do Banco foi a única a cumprir o dossier do concurso do FEFG.
(194)
Uma vez que o consultor financeiro contactou um grande número de bancos e tinha fixado antecipadamente o calendário e os requisitos que as propostas deviam satisfazer para serem consideradas válidas, a Comissão considera que o concurso foi aberto e não discriminatório. A Comissão conclui, por conseguinte, que o processo de concurso permite excluir a presença de auxílio ao comprador.
(195)
O Banco pagou uma contrapartida de um euro e o FEFG assumiu o compromisso de recapitalizar o Nea Proton Bank antes da sua venda. Esse preço negativo (ou seja, tendo em conta a recapitalização do Nea Proton Bank imediatamente antes da venda) não impede que o preço de venda reflita o valor de mercado da empresa (115) uma vez que o património líquido do Nea Proton Bank era claramente negativo e era esperado que continuasse a registar perdas. A Comissão não tem motivos para acreditar que a oferta feita e o preço pago não refletiam o preço de mercado da empresa. Por conseguinte, em conformidade com o ponto 49 da Comunicação relativa aos bancos de 2008, com o ponto 20 da Comunicação relativa à reestruturação e com a sua própria prática decisória (116), a Comissão conclui que o preço de venda foi o preço de mercado e que o auxílio ao Banco pode ser excluído.
6.1.1.5. Conclusão sobre a existência e o montante total do auxílio recebido
(196)
Com base nos considerandos 182 a 190, a Comissão considera que as medidas Pr1, Pr2 e Pr3, NP1, NP2 e NP3 preenchem todas as condições definidas no artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituem auxílio estatal. No que se refere às medidas Pr1, Pr2 e Pr3, a Comissão conclui que, na medida em que contribuíram para a continuação da existência das atividades do Proton Bank que foram posteriormente transferidas para o Nea Proton Bank, pode considerar-se que beneficiam igualmente o Nea Proton Bank que mantém essas atividades. Como já mencionado no considerando 184, o beneficiário da medida NP1 é o Nea Proton Bank, que mantém as atividades transferidas do Proton Bank. Além disso, o Nea Proton Bank é também o beneficiário das medidas NP2 e NP3.
(197)
Por conseguinte, a Comissão conclui que as atividades do Nea Proton Bank receberam auxílio estatal sob a forma de apoio ao capital no valor de 2 111,6 milhões de euros (medidas Pr1, NP1, NP2 e NP3), para além de garantias estatais de 149,4 milhões de euros (medida Pr3) e de títulos de dívida pública grega no valor de 78 milhões de euros (medida Pr2), tal como resumido no quadro 9.
Quadro 9
Panorâmica do auxílio total recebido pelo Proton Bank e pelo Nea Proton Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Natureza do auxílio
Montante do auxílio (em milhões de euros)
Atividades do Proton Bank
Pr1
Recapitalização
80
Atividades do Nea Proton Bank
NP1
Financiamento do défice de financiamento do PB para o NPB
1 121,6
NP2
Recapitalização
515
NP3
Recapitalização
395
Total do auxílio de capital concedido
2 111,6
Beneficiário do auxílio
Medida
Natureza do auxílio
Atividades do Proton Bank
Pr2
Empréstimos obrigacionistas
78
Pr3
Garantia
149,4
Total do auxílio à liquidez concedido
227,4
6.1.2. Base jurídica da apreciação da compatibilidade
(198)
O artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado confere poderes à Comissão para decidir que o auxílio é compatível com o mercado interno se este se destinar a «sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro».
(199)
A Comissão reconheceu que a crise financeira mundial pode criar uma perturbação grave na economia de um Estado-Membro e que as medidas de apoio aos bancos podem sanar essa perturbação. Este facto foi confirmado na Comunicação relativa aos bancos de 2008, na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à reestruturação. A Comissão continua a considerar que os requisitos que permitem aprovar o auxílio estatal nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado estão preenchidos tendo em conta o ressurgimento de tensões nos mercados financeiros. A Comissão confirmou este ponto de vista ao adotar a Comunicação relativa à prorrogação de 2011 (117) e a Comunicação relativa aos bancos de 2013 (118).
(200)
Relativamente à economia grega, nas suas decisões de aprovação e prorrogação do regime de apoio aos bancos gregos, bem como na sua aprovação das medidas de auxílio estatal concedido pela Grécia a bancos individuais (119), a Comissão reconheceu que existe uma ameaça de perturbação grave na economia grega e que o apoio estatal aos bancos é adequado para sanar essa perturbação. Por conseguinte, a base jurídica para a apreciação das medidas de auxílio deve ser o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(201)
Para que um auxílio seja compatível nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado deve estar em conformidade com os critérios gerais de compatibilidade:
a) adequação: o auxílio deve ser bem orientado, para poder efetivamente alcançar o objetivo de sanar uma perturbação grave da economia; tal não seria o caso se a medida não fosse adequada para sanar a perturbação;
b) necessidade: a medida de auxílio deve, no seu montante e forma, ser necessária para atingir o objetivo; por conseguinte, o montante deve ser o mínimo necessário para atingir o objetivo e assumir a forma mais adequada para sanar a perturbação.
c) proporcionalidade: os efeitos positivos da medida devem compensar de forma adequada as distorções da concorrência, de forma a que estas sejam limitadas ao mínimo necessário para atingir os objetivos visados pela medida.
(202)
Durante a crise financeira, a Comissão desenvolveu critérios de compatibilidade para os diferentes tipos de medidas de auxílio. Os princípios para a apreciação das medidas de auxílio foram inicialmente estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2008.
(203)
A Comunicação relativa à recapitalização (120) define mais orientações sobre o nível de remuneração exigido para as injeções de capital do Estado.
(204)
Por último, a Comissão esclareceu, na sua Comunicação relativa à reestruturação (121), a forma como irá apreciar os planos de reestruturação. Na sua apreciação do plano de reestruturação do Banco ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação, a Comissão terá em conta todas as medidas enumeradas no quadro 7.
6.1.3. Apreciação da compatibilidade das medidas de auxílio ao abrigo da Comunicação relativa aos bancos de 2008 e da Comunicação relativa à recapitalização
6.1.3.1. Compatibilidade das medidas Pr1, Pr2 e Pr3 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008
(205)
As medidas Pr1, Pr2 e Pr3 foram concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos. As medidas incluídas neste regime já foram avaliadas e consideradas compatíveis com o mercado interno na decisão da Comissão de 19 de novembro de 2008.
6.1.3.2. Compatibilidade das medidas NP1 e NP2 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
(206)
A Comissão aprovou as medidas NP1 e NP2 como auxílio de emergência na decisão de início do procedimento Nea Proton. No entanto, tal como mencionado no considerando 142, a Comissão manifestou preocupações quanto à necessidade do montante da medida NP2, se o Nea Proton Bank seria capaz de restaurar a viabilidade a longo prazo numa base autónoma e, portanto, questionou-se sobre se a opção autónoma seria a opção mais barata disponível. Foi dada resposta a estas preocupações através da venda do Nea Proton Bank ao Banco em 15 de julho de 2013. Uma vez que o Nea Proton Bank foi vendido ao Banco através de um processo aberto, transparente e não discriminatório, a contrapartida paga pelo Banco é considerada como o preço de mercado. Por conseguinte, o montante de capital injetado pelo Estado antes da venda foi necessário para o êxito da venda. A integração do Nea Proton Bank nas atividades do Banco irá resolver as questões relacionadas com a viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, à luz do plano de reestruturação apresentado pelo Banco à Comissão.
6.1.3.3. Compatibilidade da medida NP3 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
6.1.3.3.1. Adequação
(207)
No que diz respeito à adequação da medida NP3, a injeção de capital de 395 milhões de euros pelo FEFG no Nea Proton Bank antes da sua venda ao Banco, a Comissão considera que a medida é adequada, pois contribuiu para manter vivas as atividades do Nea Proton Bank. Essas atividades não teriam podido prosseguir sem o auxílio do FEFG, uma vez que o Nea Proton Bank tinha capital próprio negativo no momento da sua venda ao Banco e continuou a registar perdas. Nenhum banco teria comprado o Nea Proton Bank sem uma recapitalização prévia. Por conseguinte, a medida garante que a estabilidade financeira na Grécia se mantenha. Nesta base, a Comissão conclui que a medida é adequada enquanto auxílio de emergência.
6.1.3.3.2. Necessidade
(208)
De acordo com a Comunicação relativa aos bancos de 2008, a medida de auxílio deve, em termos de montante e de forma, ser necessária para atingir o objetivo da medida. Tal implica que a injeção de capital deve consistir no montante mínimo necessário para atingir esse objetivo.
(209)
Como o Banco da Grécia declarou na sua carta de 19 de julho de 2013, se o Nea Proton Bank tivesse sido liquidado, poderia ter causado contágio, provocando uma nova crise sistémica e minando a confiança que tinha sido recentemente restaurada no sistema bancário após a conclusão do processo de recapitalização. A Comissão considera que esses elementos de estabilidade financeira justificam a necessidade da medida NP3.
(210)
No que diz respeito à escala da intervenção, o valor de 395 milhões de euros foi determinado por um processo de concurso aberto e não discriminatório. O Banco tinha concluído uma devida diligência do Nea Proton Bank. A proposta do Banco, que exigia a recapitalização de 395 milhões de euros antes da respetiva aquisição do Nea Proton Bank, foi calculada de modo a cumprir o rácio mínimo de adequação dos fundos próprios de 9 % e a permitir disposições de um montante adicional de 119 milhões de euros, devido a perdas com empréstimos adicionais esperadas e perdas antes de impostos esperadas até 2016. A Comissão conclui que o auxílio de 395 milhões de euros era necessário.
(211)
No que se refere à remuneração do auxílio, uma vez que o preço de venda está fixado em um euro, o FEFG não irá recuperar qualquer quantia em dinheiro. A sua contribuição é semelhante a uma subvenção. Como indicado no ponto 44 da Comunicação relativa à recapitalização, uma recapitalização insuficientemente remunerada só pode ser aceite no caso de bancos em dificuldades que não possam pagar qualquer remuneração. A Comissão considera ser esse o caso do Nea Proton Bank. A ausência de remuneração dá origem à necessidade de uma reestruturação profunda, em conformidade com a Comunicação relativa à recapitalização.
(212)
Em conclusão, a medida é necessária enquanto auxílio de emergência, tanto em termos de montante como de forma, para atingir o objetivo de limitar as perturbações no sistema bancário grego e da economia como um todo.
6.1.3.3.3. Proporcionalidade
(213)
A Comissão observa que, na sequência da fusão das empresas por absorção do Nea Proton Bank pelo Banco, as atividades económicas do Nea Proton Bank foram transferidas para o Banco. O facto de o auxílio resgatar essas atividades económicas pode, em teoria, criar distorções de concorrência. No entanto, a Comissão faz notar a pequena dimensão do Nea Proton Bank e o processo de venda, em que os concorrentes tiveram a oportunidade de licitar pelo Nea Proton Bank. Além disso, imediatamente após a sua transferência, as atividades económicas do Nea Proton Bank vão ser totalmente integradas no Banco e deixarão de existir como uma atividade económica separada ou concorrente. Por conseguinte, a Comissão conclui que o auxílio não cria distorções indevidas da concorrência.
6.1.3.3.4. Conclusão relativa à conformidade da medida NP3 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e a Comunicação relativa à recapitalização.
(214)
Assim, a Comissão conclui que a medida NP3 é adequada, necessária e, tendo em conta a profunda reestruturação prevista para o Banco em que as atividades económicas do Nea Proton Bank estão agora contidas, é proporcional ao objetivo pretendido.
6.1.4. Compatibilidade das medidas de auxílio com a Comunicação relativa à reestruturação
(215)
Nos considerandos 60, 61, 78 e 79 da decisão de início do procedimento Nea Proton, e no que diz respeito às medidas NP1 e NP2, a Comissão observou que o Nea Proton Bank provavelmente não estaria em condições de remunerar o auxílio estatal que recebeu e sublinhou que a ausência de remuneração desencadeou a necessidade de uma profunda reestruturação. No considerando 211 a Comissão constatou, no que diz respeito à remuneração da medida NP3 que, dado que o preço de venda do Nea Proton está fixado em um euro, o FEFG não irá recuperar qualquer dos 395 milhões de euros injetados imediatamente antes da venda (medida NP3). Além disso, a Grécia não irá recuperar nada das ações preferenciais emitidas em maio de 2009, uma vez que os direitos patrimoniais correspondentes foram deixados no liquidado Proton Bank. Por conseguinte, a Comissão conclui que a ausência de remuneração desencadeia a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade, como em termos de medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência.
6.1.4.1. Viabilidade a longo prazo da atividade do Nea Proton Bank através da venda
(216)
O ponto 21 da Comunicação relativa à reestruturação determina que, quando a instituição de crédito em dificuldades não puder retornar de modo credível a uma viabilidade a longo prazo, deve ser considerada a sua liquidação ordenada ou a sua venda por leilão. Por conseguinte, os Estados-Membros podem incentivar a saída dos participantes inviáveis, permitindo ao mesmo tempo que o processo de saída se realize num prazo adequado que preserve a estabilidade financeira.
(217)
Na decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão levantou sérias dúvidas sobre se o Nea Proton Bank conseguiria restabelecer a sua viabilidade a longo prazo numa base autónoma e salientou as sinergias que poderiam ser alcançadas mediante a sua integração numa grande entidade financeira.
(218)
A este respeito, o ponto 17 da Comunicação relativa à reestruturação esclarece que a venda de um banco em dificuldades a outra instituição financeira pode contribuir para restabelecer a viabilidade a longo prazo, se o comprador for viável e capaz de absorver a transferência desse banco em dificuldades, e pode ajudar a restabelecer a confiança do mercado. Além disso, em conformidade com o MPEF, tinha de ser alcançada uma maior consolidação do setor bancário e o FEFG tinha de vender o Nea Proton Bank até 15 de julho de 2013.
(219)
Como especificado na secção 7.5.2, com base no seu plano de reestruturação, o Banco pode ser considerado como uma entidade viável. Por conseguinte, o facto das atividades do Nea Proton Bank terem sido transferidas para o Banco permite restabelecer a sua viabilidade a longo prazo. Além disso, o facto do Nea Proton Bank estar totalmente integrado no Banco e de deixar de existir como concorrente autónomo constitui uma reestruturação profunda, tal como exigido pela falta de remuneração do auxílio estatal.
6.1.4.2. Contribuição própria e repartição de encargos
(220)
Na decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão manifestou dúvidas sobre se os custos da reestruturação tinham sido limitados ao mínimo. Essas dúvidas decorreram da observação de que o Nea Proton Bank não conseguiria retornar a uma viabilidade a longo prazo de forma autónoma sem incorrer em custos elevados. A integração do Nea Proton Bank no Banco, uma entidade de maiores dimensões com infraestruturas de TI e estrutura de gestão de risco apropriadas, responde a essas preocupações. A venda ao Banco contribui para limitar ao mínimo os custos de reestruturação.
(221)
No que diz respeito à contribuição dos acionistas e titulares de dívida subordinada para os custos de reestruturação, a Comissão já estabeleceu no considerando 77 da decisão de início do procedimento Nea Proton que os acionistas e detentores de dívida subordinada não foram transferidos para o Nea Proton Bank mas permaneceram no Proton Bank, isto é, na entidade em liquidação. Por conseguinte, a Comissão considerou que foi alcançada uma repartição de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada suficiente.
6.1.4.3. Medidas para limitar as distorções da concorrência
(222)
No que respeita a medidas para limitar as distorções da concorrência, o ponto 30 da Comunicação relativa à reestruturação estabelece que «a Comissão toma como ponto de partida para a sua apreciação da necessidade de tais medidas, a dimensão, escala e âmbito das atividades que o banco em causa teria após a implementação de um plano de reestruturação credível. A natureza e a forma de tais medidas dependerão de dois critérios: primeiramente, o montante do auxílio e as condições e circunstâncias em que foi concedido e, em segundo, as características do mercado ou mercados em que o banco beneficiário irá operar.»
(223)
Em relação ao montante de auxílio recebido, a Comissão observa o montante total do auxílio recebido sob a forma de capital no valor de 2 111,6 milhões de euros (Pr1, NP1, NP2, NP3), além do apoio à liquidez estatal de 149,4 milhões de euros (Pr3) e dos títulos de dívida pública grega no valor de 78 milhões de euros (Pr2). A medida Pr1 correspondeu a 4,6 % dos APR do Proton Bank nessa altura. A medida NP1, o financiamento do défice de financiamento da transferência de atividades do Proton Bank para o Nea Proton Bank, correspondeu a cerca de 36 % dos APR do Proton Bank no final de 2010 ou a 84 % dos APR do Nea Proton Bank aquando da sua criação. A injeção de capital social inicial pelo FEFG no Nea Proton Bank, que fazia parte da medida NP2, correspondeu a cerca de 18,8 % dos APR deste último aquando da sua criação. As injeções de capital social adicionais, que faziam parte da medida NP2, corresponderam a cerca de 34,2 % dos APR do Nea Proton Bank (com base nos dados de 31 de dezembro de 2012 (122)). Tal como especificado no considerando 80 da decisão de início do procedimento New Proton, as medidas NP1 e NP2 representaram mais de 50 % dos APR do Proton Bank, ou mais de 130 % dos APR do Nea Proton Bank. A injeção de capital social antes da venda ao Banco, ou seja, a medida NP3, correspondeu a cerca de 48,7 % dos APR do Nea Proton Bank (com base nos dados de 31 de maio de 2013). Estes montantes de auxílio, em combinação com a ausência de remuneração, exigem uma profunda redução da presença de mercado do beneficiário.
(224)
Em relação ao mercado em que o Nea Proton Bank operava, no considerando 82 da decisão de início do procedimento Nea Proton, a Comissão salientou que o Proton Bank era um banco muito pequeno (aproximadamente 1 % da quota de mercado do total dos ativos dos bancos gregos) e, consequentemente, os ativos e passivos do Proton Bank que foram transferidos para o Nea Proton Bank eram relativamente pequenos em comparação com a dimensão do sistema bancário grego. Por conseguinte, a Comissão concluiu que, apesar do montante extremamente elevado de auxílio, a distorção da concorrência provocada pelo auxílio ao Nea Proton Bank poderia ser considerada limitada.
(225)
Além disso, as atividades do Nea Proton Bank foram oferecidas aos concorrentes através de um leilão aberto. Na sequência da sua venda, o Nea Proton Bank deixou de existir enquanto concorrente autónomo, na medida em que foi totalmente integrado no Banco.
(226)
A Comissão conclui que, dada a pequena dimensão do Nea Proton Bank, o processo de venda aberto e o facto de o Nea Proton Bank deixar de existir como concorrente autónomo, não existem distorções indevidas da concorrência, não obstante o montante elevado do auxílio e a ausência de remuneração.
6.1.4.4. Conclusão sobre a compatibilidade com a Comunicação relativa à reestruturação
(227)
Com base na análise dos considerandos 216 a 226 acima, a Comissão conclui que a venda do Nea Proton Bank e a sua integração no Banco asseguram a viabilidade a longo prazo do Nea Proton Bank, que o auxílio se limita ao mínimo necessário e que não existe distorção indevida da concorrência.
(228)
Todas as medidas de auxílio constantes do quadro 7 devem, por conseguinte, ser declaradas compatíveis com o mercado interno.
6.2. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO RELACIONADO COM O NEW TT BANK
6.2.1. Existência e montante do auxílio
(229)
A Comissão deve avaliar se as medidas constituem auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
6.2.1.1. Existência de auxílio na cobertura do défice de financiamento dos ativos e passivos transferidos do T Bank (medida T)
(230)
Nos considerandos 26 a 32 da Decisão T Bank, a Comissão já estabeleceu que a medida T, a intervenção pelo regime de resolução do FGDIG e pelo FEFG para cobrir o défice de financiamento dos ativos e passivos transferidos para o TT Bank, constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. No considerando 33 dessa Decisão, a Comissão considerou as atividades económicas do T Bank que foram transferidas para o TT Bank como sendo beneficiárias de um auxílio estatal, na medida em que continuaram a existir em virtude do auxílio recebido.
6.2.1.2. Existência de auxílio na recapitalização concedida no âmbito da medida de recapitalização do TT Bank (medida TT)
(231)
A injeção de capital de 224,96 milhões de euros pelo Estado grego no TT Bank (medida TT) foi concedida no âmbito da medida de recapitalização, que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos (123). Na decisão de aprovação deste regime, a Comissão concluiu que as medidas concedidas ao abrigo desse regime constituiriam auxílio estatal. A medida TT, por conseguinte, constituiu um auxílio ao TT Bank.
(232)
Como a Comissão observou no considerando 98 da decisão de início do procedimento New TT, o New TT Bank manteve as atividades económicas anteriormente realizadas no TT Bank, incluindo o T Bank.
6.2.1.3. Existência de auxílio no financiamento do défice de financiamento do New TT Bank (medida NTT1)
(233)
Nos considerandos 53 a 57 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão já estabeleceu que a medida NTT1, a intervenção pelo FEFG para cobrir o défice de financiamento do New TT Bank, constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. No considerando 54 dessa decisão, a Comissão considerou o New TT Bank como o beneficiário económico, uma vez que o New TT Bank mantém as atividades económicas do TT Bank que continuam a existir em virtude do auxílio recebido.
6.2.1.4. Existência de auxílio na injeção de capital social inicial (medida NTT2)
(234)
Nos considerandos 49 a 52 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão já estabeleceu que a medida NTT2, a injeção de capital social inicial pelo FEFG no montante de 500 milhões de euros a favor do New TT Bank, constitui auxílio estatal ao New TT Bank na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
6.2.1.5. Existência de auxílio ao Banco enquanto adquirente do New TT Bank
(235)
O Banco adquiriu as ações do New TT Bank no âmbito de um processo de concurso aberto e não discriminatório. De acordo com a informação enviada pelas autoridades gregas em 15 de julho de 2013, um consultor financeiro contactou um grande número de bancos estrangeiros e gregos e investidores, e apenas os quatro maiores bancos gregos apresentaram propostas finais. O facto do consultor financeiro ter contactado um grande número de bancos permite à Comissão concluir que o processo de concurso foi aberto e não discriminatório. A proposta do Banco foi considerada a melhor, tendo em conta o montante e o tipo de remuneração propostos.
(236)
Mais precisamente, o Banco aceitou pagar ao FEFG um total de 681 milhões de euros sob a forma de ações ordinárias recentemente emitidas. A segunda proposta mais elevada foi uma oferta de aquisição de 500 milhões de euros. Era, por conseguinte, 26,58 % mais baixa do que a proposta do Banco. De acordo com a carta do Banco da Grécia de 8 de julho de 2013, qualquer oferta de aquisição por um banco nacional não poderia ser considerada, na medida em que este ainda dependesse de financiamento do Eurossistema e, em particular, se estivesse a receber assistência de liquidez de emergência. A segunda proposta mais elevada, por conseguinte, não cumpria os requisitos do Banco da Grécia.
(237)
Deve também notar-se que, nos termos do contrato de venda, o FEFG recebeu 1 418,75 milhões de novas ações ordinárias do Banco ao preço de oferta de 0,48 euros cada (124). A participação do FEFG no Banco aumentou de 93,55 % para 95,23 %.
(238)
Por conseguinte, a Comissão conclui que a aquisição não constitui auxílio ao comprador.
6.2.1.6. Conclusão sobre a existência de auxílio
(239)
Com base no que precede, a Comissão considera que as medidas T, TT, NTT1 e NTT2 constituem todas auxílios estatais. No que se refere à medida T, a Comissão conclui que o auxílio beneficiou as atividades do T Bank, uma vez que foram transferidas para o TT Bank e, posteriormente, para o New TT Bank. No que se refere à medida TT, a Comissão conclui que esta beneficiou as atividades do TT Bank que foram transferidas para o New TT Bank. O beneficiário das medidas NTT1 e NTT2 é o New TT Bank.
(240)
Por conseguinte, a Comissão conclui que as atividades económicas do T Bank, uma vez que foram mantidas no TT Bank e, posteriormente, no New TT Bank, beneficiaram de auxílio de recapitalização no montante de 677 milhões de euros, ao passo que as atividades realizadas pelo TT Bank mantidas no New TT Bank beneficiaram de auxílio estatal sob a forma de apoio ao capital no valor de 4 457,96 milhões de euros (medidas TT, NTT1 e NTT2).
Quadro 10
Panorâmica do total do auxílio recebido pelo T Bank, TT Bank e New TT Bank
Beneficiário do auxílio
Medida
Descrição
Montante do auxílio (em milhões de euros)
Atividades do T Bank
T
Financiamento do défice de financiamento do T para o TT
677
Atividades do TT Bank
TT
Recapitalização
224,96
Atividades do New TT Bank
NTT1
Financiamento do défice de financiamento do TT Bank para o New TT Bank
3 732,6
NTT2
Capital social inicial
500
6.2.2. Base jurídica da apreciação da compatibilidade
(241)
O artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado confere poderes à Comissão para decidir que o auxílio é compatível com o mercado interno se este se destinar a «sanar uma perturbação grave da economia de um Estado-Membro».
(242)
Tal como explicado nos considerandos 199 e 200, a base jurídica para a apreciação das medidas de auxílio aos bancos gregos deve ser, presentemente, o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(243)
Tal como explicado no considerando 201, para que um auxílio seja compatível ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado deve satisfazer os critérios gerais de compatibilidade: adequação, necessidade e proporcionalidade.
(244)
Os princípios para a apreciação das medidas de auxílio foram inicialmente estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2008.
(245)
A Comunicação relativa à recapitalização (125) define mais orientações sobre o nível de remuneração exigido para as injeções de capital do Estado.
(246)
Por último, a Comissão esclareceu, na sua Comunicação relativa à reestruturação (126), a forma como irá apreciar os planos de reestruturação. Na sua apreciação do plano de reestruturação do Banco nos termos da Comunicação relativa à reestruturação, a Comissão terá em conta todas as medidas enumeradas no quadro 8.
6.2.3. Compatibilidade das medidas de auxílio com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
6.2.3.1. Compatibilidade da medida T com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
(247)
No que se refere à medida T, na sua Decisão T Bank, a Comissão considerou que a intervenção preenche os requisitos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado e decidiu que era compatível com o mercado interno por razões de estabilidade financeira, por um período de seis meses a contar da data de adoção da referida decisão. As autoridades gregas não apresentaram um plano de reestruturação atualizado para o TT Bank que tivesse em conta a integração das atividades do T Bank no TT Bank antes do final desse período de seis meses. No entanto, no considerando 83 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão considerou que esta omissão era compreensível, uma vez que tinha sido adotada entretanto a decisão de que o TT Bank seria objeto de resolução. Como as autoridades gregas apresentaram um plano de reestruturação para o New TT Bank em janeiro de 2013 e um plano atualizado em março de 2013, ambos lidando com as atividades transferidas do T Bank para o TT Bank, a Comissão, na sua decisão de início do procedimento New TT, aprovou provisoriamente a medida T como auxílio de emergência até ser adotada uma decisão final sobre as medidas T, TT, NTT1 e NTT2.
6.2.3.2. Compatibilidade da medida TT com a Comunicação relativa aos bancos de 2008
(248)
Na sua Decisão de 19 de novembro de 2008 (127) a Comissão já concluiu que a medida TT, que foi concedida em maio de 2009 no âmbito da medida de recapitalização que faz parte do regime de apoio aos bancos gregos, é um auxílio de emergência compatível ao abrigo da Comunicação relativa aos bancos de 2008. A decisão de 19 de novembro de 2008 não se referia à Comunicação relativa à recapitalização, que ainda não tinha sido adotada nessa altura.
6.2.3.3. Compatibilidade das medidas NTT1 e NTT2 com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à recapitalização
(249)
A Comissão já aprovou temporariamente as medidas NTT1 e NTT2 como auxílio de emergência na decisão de início de procedimento New TT.
6.2.4. Compatibilidade das medidas de auxílio T, TT, NTT1 e NTT2 com a Comunicação relativa à reestruturação
6.2.4.1. Falta de uma remuneração adequada do auxílio: a ter em conta na apreciação ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação
(250)
No considerando 45 da Decisão T Bank, a Comissão observou que o FGDIG e o FEFG não irão provavelmente recuperar qualquer quantia em dinheiro e que o financiamento do défice de financiamento do T Bank ao TT Bank é, por conseguinte, semelhante a uma subvenção. Além disso, tal como concluído no considerando 101 da decisão de início do procedimento New TT, o FEFG poderia esperar recuperar apenas uma parte da injeção de capital social inicial de 500 milhões de euros (medida NTT2). Além disso, a Comissão observou que não haverá qualquer remuneração para a cobertura do défice de financiamento do TT Bank ao New TT Bank pelo FEFG (medida NTT1) e que existe uma probabilidade muito pequena de que o FEFG recupere a maior parte dos 3,7 mil milhões de euros. Por último, a Comissão observa que o Estado muito provavelmente não irá recuperar qualquer montante no que diz respeito à medida TT, dado que os seus créditos sobre ações, relacionados com as ações preferenciais emitidas em maio de 2009, permaneceram no TT Bank, que foi posto em liquidação.
(251)
Como indicado nos considerandos 77 e 102 da decisão de início do procedimento New TT, a ausência de remuneração desencadeia a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade como em termos de medidas para limitar as distorções da concorrência.
6.2.4.2. Viabilidade a longo prazo da atividade do New TT Bank através da venda
(252)
O ponto 21 da Comunicação relativa à reestruturação dispõe que, quando a instituição de crédito em dificuldades não puder retornar de modo credível a uma viabilidade a longo prazo, deve ser considerada a sua liquidação ordenada ou a sua venda por leilão.
(253)
Na secção 3.2.4.1 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão levantou sérias dúvidas sobre se o New TT Bank poderia restabelecer a sua viabilidade a longo prazo numa base autónoma e se o New TT Bank conseguiria atingir o crescimento previsto dos resultados. Além disso, salientou que o New TT Bank tinha adotado apenas um número limitado de medidas para gerar lucros e que havia uma falta de medidas por parte do New TT Bank para reduzir os custos de pessoal e racionalizar a rede de sucursais. Referiu-se também às sinergias que poderiam ser alcançadas com a integração do New TT Bank numa grande entidade financeira.
(254)
A este respeito, o ponto 17 da Comunicação relativa à reestruturação esclarece que a venda de um banco em dificuldades a outra instituição financeira pode contribuir para restabelecer a viabilidade a longo prazo, se o comprador for viável e capaz de absorver a transferência desse banco em dificuldades, e pode ajudar a restabelecer a confiança do mercado. Além disso, em conformidade com o MPEF, a venda do New TT Bank foi uma ação prioritária, tendo em consideração o interesse público e a estabilidade financeira, bem como a proteção dos ativos do FEFG.
(255)
Como especificado na secção 7.5.2, com base no seu plano de reestruturação, o Banco pode ser considerado como uma entidade viável. Por conseguinte, o facto de as atividades do New TT Bank serem agora colocadas no Banco permite restabelecer a sua viabilidade a longo prazo. O New TT Bank deixa de existir enquanto concorrente autónomo. A fusão operacional entre o New TT Bank e o Banco foi concluída em 14 de abril de 2014. A rede de sucursais da marca «Hellenic Postbank» será reduzida (o Banco pretende manter a marca «Hellenic Postbank» para determinados setores, ao passo que a marca «T Bank» não será mantida e a rede de sucursais «T Bank» será quase completamente encerrada) em combinação com a plena integração operacional do serviço de processamento administrativo e de outras funções centrais no Banco. A Comissão conclui que o plano de reestruturação assegura que será alcançada uma reestruturação profunda, tal como exigido pela falta de remuneração.
6.2.4.3. Contribuição própria e repartição de encargos
(256)
As preocupações da Comissão expressas no considerando 99 da decisão de início do procedimento New TT, sobre se os custos de reestruturação foram inflacionados tendo em conta a reestruturação do New TT Bank numa base autónoma, foram resolvidas pelo regime de saída voluntária (128), que foi implementado pelo New TT Bank numa base autónoma em julho de 2013, e pela venda do New TT Bank ao Banco. Mais precisamente, a racionalização da rede de sucursais, a plena integração do T Bank e a plena integração operacional do New TT Bank no Banco limitaram os custos de reestruturação ao mínimo.
(257)
Em matéria de repartição de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada, a Comissão já estabeleceu, no considerando 100 da decisão de início do procedimento New TT, que os acionistas e detentores de dívida subordinada não foram transferidos para o New TT Bank mas que permaneceram no TT Bank, ou seja, na entidade em liquidação. Por conseguinte, a Comissão considerou que foi alcançada uma repartição de encargos dos acionistas e detentores de dívida subordinada suficiente.
(258)
Por conseguinte, a Comissão considera que os custos de reestruturação se limitaram ao mínimo e que foi alcançada uma repartição de encargos suficiente. No entanto, tal como já se concluíra no considerando 251, a ausência de remuneração desencadeou a necessidade de uma reestruturação profunda, tanto em termos de medidas de viabilidade, como em termos de medidas destinadas a limitar as distorções da concorrência.
6.2.4.4. Medidas para limitar as distorções da concorrência
(259)
No que respeita a medidas para limitar as distorções da concorrência, o ponto 30 da Comunicação relativa à reestruturação estabelece que «a Comissão toma como ponto de partida para a sua apreciação da necessidade de tais medidas, a dimensão, escala e âmbito das atividades que o banco em causa teria após a implementação de um plano de reestruturação credível. A natureza e a forma de tais medidas dependerão de dois critérios: primeiramente, o montante do auxílio e as condições e circunstâncias em que foi concedido e, em segundo, as características do mercado ou mercados em que o banco beneficiário irá operar.»
(260)
Em relação ao montante de auxílio recebido, a Comissão recorda que, no considerando 104 da decisão de início do procedimento New TT, notou que o New TT Bank recebeu 4,6 mil milhões de euros de auxílio (medidas NTT1 e NTT2), o que representa mais de 70 % dos APR do TT Bank e mais de 90 % dos APR do New TT Bank. Além disso, a Comissão notou que TT Bank (que é a entidade jurídica que anteriormente desempenhava as atividades que foram mantidas no New TT Bank) já havia recebido anteriormente um auxílio ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos (129). O TT Bank recebeu uma primeira injeção de capital de 224,96 milhões de euros sob a forma de ações preferenciais (medida TT), o que equivaleu a 2,9 % dos seus APR nessa altura. Além disso, na resolução do T Bank, as atividades do T Bank que foram transferidas para o TT Bank receberam um auxílio à resolução de aproximadamente 678 milhões de euros (medida T), o que equivaleu a 37,7 % dos APR do T Bank na data de referência da fusão (31 de março de 2011). Estes montantes de auxílio em combinação com a ausência de remuneração apelam a uma reestruturação profunda.
(261)
Por outro lado, no considerando 104 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão salientou as circunstâncias em que o auxílio foi concedido. Mais precisamente, uma parte significativa das perdas incorridas pelo TT Bank nos últimos anos não parece resultar de atividades de assunção de riscos mas sim da exploração de GGB. A Comissão observou também que as elevadas perdas com empréstimos relativas aos empréstimos às famílias e empresas resultam sobretudo da recessão excecionalmente grave e prolongada, e não de empréstimos de risco. Por conseguinte, o auxílio parece criar poucas distorções da concorrência. No entanto, a Comissão observou que, proporcionalmente à sua dimensão, o TT Bank tinha detido muito mais GGB do que os outros bancos na Grécia, um fator que reflete alguma assunção de riscos inadequada.
(262)
Como já foi referido, o New TT Bank deixa de existir como um concorrente autónomo que determina a sua política numa base autónoma. O plano de reestruturação do Banco baseia-se no pressuposto da plena integração do New TT Bank, mesmo continuando o Banco a utilizar a marca «Hellenic Postbank» para algumas sucursais e produtos.
(263)
Em relação ao mercado em que o New TT Bank operava, no considerando 106 da decisão de início do procedimento New TT, a Comissão salientou que o TT Bank era um banco de média dimensão na Grécia (aproximadamente 6 % em termos de depósitos) e que os ativos e passivos do TT Bank que foram transferidos para o New TT Bank eram relativamente pequenos em comparação com a dimensão do sistema bancário grego. Por conseguinte, concluiu que, apesar do montante excecionalmente elevado de auxílio, as distorções da concorrência provocadas pelo auxílio ao New TT Bank poderiam ser consideradas bastante limitadas.
(264)
A prevista redução da dimensão da rede de sucursais da marca «Hellenic Postbank», com uma redução de cerca de 50 sucursais (130) de 196 existentes, confirma a apreciação no considerando 263 de que as distorções da concorrência provocadas pelo auxílio ao New TT Bank poderiam ser consideradas bastante limitadas.
(265)
Além disso, as atividades do New TT Bank foram oferecidas aos concorrentes através de um leilão aberto e não discriminatório.
(266)
Uma parte significativa das medidas de auxílio NTT1 e NTT2 foi necessária devido a uma remissão da dívida a favor do Estado (sob a forma do programa PSI) e devido à recessão excecionalmente longa, e não como consequência de práticas de empréstimo inadequadas. Além disso, a dimensão das atividades do New TT Bank era reduzida, o processo de venda foi aberto, transparente e não discriminatório, e o New TT Bank deixa de existir como concorrente autónomo. Por conseguinte, a Comissão conclui que, não obstante o montante elevado de auxílio e a ausência de remuneração adequada para o auxílio estatal concedido, não existe distorção indevida da concorrência.
6.2.4.5. Conclusão sobre a compatibilidade das medidas de auxílio T, TT, NTT1 e NTT2 com a Comunicação relativa à reestruturação
(267)
A Comissão conclui que a venda do New TT Bank ao Banco e a reestruturação associada asseguram a viabilidade a longo prazo do New TT Bank, a limitação do auxílio ao mínimo necessário e a ausência de distorções indevidas da concorrência.
(268)
Todas as medidas de auxílio enumeradas no quadro 8 devem ser declaradas compatíveis com o mercado interno.
7. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO CONCEDIDO AO BANCO
7.1. EXISTÊNCIA E MONTANTE DO AUXÍLIO
(269)
A Comissão deve estabelecer a existência de auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
7.1.1. Existência de auxílio nas medidas concedidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos
7.1.1.1. Apoio à liquidez estatal concedido no âmbito das medidas de garantia e de empréstimo obrigacionista do Estado (medida L1)
(270)
A Comissão já estabeleceu nas decisões de aprovação e prorrogação do regime de apoio aos bancos gregos (131) que o apoio à liquidez concedido ao abrigo do regime constitui um auxílio. O montante remanescente de garantias em 15 de abril de 2011 era de 13 600 milhões de euros, tendo atingido os 13 932 milhões de euros em 30 de novembro de 2013. O futuro apoio à liquidez concedido ao abrigo desse regime também constituiria auxílio.
7.1.1.2. Recapitalização estatal concedida ao abrigo do regime de recapitalização (medida A)
(271)
A Comissão já estabeleceu na Decisão de 19 de novembro de 2008 relativa ao regime de apoio aos bancos gregos, que as recapitalizações a conceder no âmbito da medida de recapitalização incluída nesse regime constituirão auxílio. O Banco recebeu 950 milhões de euros através de ações preferenciais, o que representa 2 % dos APR do Banco (132).
(272)
Em 2010, a Grécia introduziu várias alterações aos parâmetros técnicos das referidas ações preferenciais. Dado que as alterações aumentam a remuneração do Estado, com um aumento automático do cupão de 2 % a cada ano se as ações preferenciais não forem resgatadas no prazo de cinco anos, a Comissão conclui que as modificações dos parâmetros técnicos não fornecem qualquer vantagem ao Banco e, por conseguinte, não implicam auxílio estatal adicional.
7.1.2. Existência de auxílio na ALE garantida pelo Estado (medida L2)
(273)
A Comissão clarificou no ponto 51 da Comunicação relativa aos bancos de 2008 que a concessão de fundos do banco central às instituições financeiras não constitui auxílio se estiverem preenchidas quatro condições cumulativas no que diz respeito à solvência da instituição financeira, ao nível de garantia do instrumento, à taxa de juro cobrada à instituição financeira, e à ausência de contragarantia do Estado. Uma vez que a ALE garantida pelo Estado ao Banco não respeita estas quatro condições cumulativas, nomeadamente porque é garantida pelo Estado e é concedida em conjugação com outras medidas de apoio, constitui auxílio.
(274)
A ALE garantida pelo Estado satisfaz as condições estabelecidas no artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. Em primeiro lugar, uma vez que esta medida prevê uma garantia estatal a favor do Banco da Grécia, qualquer perda será suportada pelo Estado. Por conseguinte, esta medida envolve recursos estatais. A ALE permite que os bancos obtenham financiamento numa altura em que não têm acesso ao mercado grossista de financiamento e às operações regulares de refinanciamento do Eurossistema. A ALE garantida pelo Estado ao Banco concede, por conseguinte, uma vantagem a este último. Uma vez que a ALE é limitada ao setor bancário, a medida é seletiva. E uma vez que a ALE garantida pelo Estado permite que o Banco continue a operar no mercado e evita que entre em incumprimento e tenha de sair do mercado, falseia a concorrência. Uma vez que o Banco exerce atividade em outros Estados-Membros e uma vez que as instituições financeiras de outros Estados-Membros operam ou poderiam estar interessadas em operar na Grécia, a vantagem concedida ao Banco afeta as trocas comerciais entre Estados-Membros.
(275)
A ALE garantida pelo Estado (medida L2) constitui um auxílio estatal. O montante da ALE garantida pelo Estado tem variado ao longo do tempo. Em 31 de dezembro de 2012, ascendeu a cerca de 12 mil milhões de euros.
7.1.3. Existência de auxílio nas medidas concedidas através do FEFG
7.1.3.1. Primeira recapitalização ponte (medida B1)
(276)
Na secção 5.1 da decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão já concluiu que a primeira recapitalização ponte constitui um auxílio estatal. O capital recebido ascendeu a 3 970 milhões de euros.
7.1.3.2. Segunda recapitalização ponte (medida B2)
(277)
A medida B2 foi implementada com recursos do FEFG que, tal como explicado no considerando 47 da decisão de início do procedimento Eurobank, envolvem recursos estatais.
(278)
No que diz respeito à existência de uma vantagem, a medida B2 aumentou o rácio de capital do Banco para um nível que lhe permitiu continuar a funcionar no mercado e aceder a financiamentos do Eurossistema. Além disso, a remuneração da medida B2 consiste nos juros vencidos sobre obrigações do FEEF e numa taxa adicional de 1 %. Porque esta remuneração é manifestamente inferior à remuneração de instrumentos de capital semelhantes no mercado, o Banco teria certamente sido incapaz de mobilizar esse capital nessas condições no mercado. Por conseguinte, a medida B2 concedeu uma vantagem ao Banco através de recursos estatais. Uma vez que a medida foi exclusivamente disponibilizada ao Banco, é de natureza seletiva.
(279)
Em consequência da medida B2, a posição do Banco foi reforçada, uma vez que lhe foram fornecidos os recursos financeiros necessários para continuar a cumprir com os requisitos de fundos próprios, conduzindo assim a distorções da concorrência. Uma vez que o Banco exerce atividade noutros mercados bancários europeus e uma vez que instituições financeiras de outros Estados-Membros operam na Grécia, nomeadamente no mercado dos seguros, a medida B2 é igualmente suscetível de afetar as trocas comerciais entre Estados-Membros.
(280)
A Comissão considera que a medida B2 constitui um auxílio estatal. Foi notificada como auxílio pelas autoridades nacionais. O capital recebido ascendeu a 1 341 milhões de euros.
7.1.3.3. Carta de compromisso (medida B3)
(281)
Com a medida B3, o FEFG comprometeu-se a fornecer o capital adicional necessário para completar a recapitalização do Banco até ao montante solicitado pelo Banco da Grécia no âmbito do teste de esforço de 2012. O FEFG recebe os seus recursos do Estado. A Comissão conclui, por conseguinte, que a carta compromete recursos estatais. As circunstâncias em que o FEFG pode conceder apoio a instituições financeiras estão definidas e limitadas com precisão pela lei. Por conseguinte, a utilização desses recursos estatais é imputável ao Estado. O FEFG assumiu um compromisso no sentido de disponibilizar até 528 milhões de euros de capital adicional.
(282)
A carta de compromisso concedeu uma vantagem ao Banco, uma vez que assegurou aos depositantes que o Banco estaria em condições de obter a totalidade do montante de capital que tinha de obter, ou seja, o FEFG proporcionaria o capital caso o Banco não conseguisse mobilizá-lo no mercado. Este compromisso também facilita a mobilização de capital privado no mercado, uma vez que assegura aos investidores que, se o Banco não conseguir encontrar parte do capital no mercado, o FEFG irá disponibilizá-lo. Nenhum investidor privado teria aceite comprometer-se antes das condições da recapitalização serem conhecidas, e, nessa altura, o Banco não tinha acesso ao mercado de capitais.
(283)
Uma vez que o Banco exerce atividade noutros mercados bancários europeus e uma vez que instituições financeiras de outros Estados-Membros operam na Grécia, nomeadamente no mercado dos seguros, a medida B3 também é suscetível de afetar as trocas comerciais entre Estados-Membros e de distorcer a concorrência.
(284)
A medida B3 constitui, por conseguinte, um auxílio e foi notificada como auxílio estatal pelas autoridades gregas em 27 de dezembro de 2012.
7.1.3.4. A recapitalização da primavera de 2013 (medida B4)
(285)
A recapitalização da primavera de 2013 (medida B4) é a conversão da primeira e segunda recapitalizações ponte (medidas B1 e B2) e da carta de compromisso (medida B3) numa recapitalização permanente de 5 839 milhões de euros em ações ordinárias. Uma vez que a medida B4 é a conversão de auxílio já concedido, ela ainda envolve recursos estatais mas não aumenta o montante nominal do auxílio. No entanto, aumenta a vantagem do Banco (e, por conseguinte, as distorções da concorrência), uma vez que se trata de uma recapitalização permanente e não de uma recapitalização temporária como é o caso das medidas B1 e B2. Comparada com a medida B3, que é apenas um compromisso e não uma recapitalização real, a medida B4 aumentou a adequação dos fundos próprios do Banco, sendo, por conseguinte, mais vantajosa.
(286)
A Comissão faz notar que esse apoio não foi concedido a todos os bancos que operam na Grécia. No que respeita às distorções da concorrência e aos efeitos sobre as trocas comerciais, a Comissão faz notar, por exemplo, que o auxílio permitiu ao Banco prosseguir as suas operações noutros Estados-Membros, como a Roménia ou a Bulgária. A liquidação do Banco teria conduzido à cessação das suas atividades no estrangeiro, através da liquidação das referidas atividades ou da venda das empresas. Além disso, as atividades de seguros do Banco na Grécia concorrem com as atividades das filiais de companhias de seguros de outros Estados-Membros. Por conseguinte, a medida distorce a concorrência e afeta as trocas comerciais entre Estados-Membros. A medida B4 constitui, portanto, um auxílio estatal.
7.1.3.5. Conclusão sobre as medidas B1, B2, B3 e B4
(287)
As medidas B1, B2, B3 e B4 constituem auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. O montante de auxílio estatal incluído nas medidas B1, B2, B3 e B4, é de 5 839 milhões de euros, que foi também o montante de apoio estatal efetivamente pago pelo FEFG ao Banco.
(288)
O ponto 31 da Comunicação relativa à reestruturação indica que, além do montante absoluto do auxílio, a Comissão deve ter em conta o auxílio «em função dos ativos do banco ponderados pelo risco». As medidas B1, B2, B3 e B4 foram concedidas ao longo de um período de um ano, desde abril de 2012 até maio de 2013. Durante esse período, os APR do Banco alteraram-se. Coloca-se a questão de saber que nível de APR deve ser utilizado, ou seja, se o que existia no início do período ou o que existia no final do período. As medidas B1, B2, B3 e B4 visam cobrir a necessidade de capital identificada pelo Banco da Grécia em março de 2012 (teste de esforço de 2012). Por outras palavras, as necessidades de capital cobertas por essas medidas já existiam em março de 2012. Por conseguinte, a Comissão considera que o montante de auxílio incluído nas medidas B1, B2, B3 e B4 deve ser comparado com os APR do Banco em 31 de março de 2012. Recorda-se igualmente que o Banco da Grécia, depois de março de 2012 e até à recapitalização da primavera de 2013, não teve em conta as aquisições feitas pelos bancos gregos para ajustar - em alta ou em baixa - as suas necessidades de capital. Esse fator demonstra ainda que as medidas B1, B2, B3 e B4 foram medidas de auxílio relacionadas com o perímetro do Banco, tal como existia em 31 de março de 2012.
(289)
A primeira e a segunda recapitalizações ponte e a carta de compromisso, juntas, ascenderam a 5 839 milhões de euros. Esse montante representa 13,8 % dos APR do Banco em 31 de março de 2012.
7.1.3.6. O compromisso de recapitalização de 2014 (medida C)
(290)
Em 31 de março de 2014, o Banco recebeu uma carta de compromisso do FEFG, na qual o FEFG assumiu o compromisso de participar no aumento de capital social do Banco num montante máximo de 2 864 milhões de euros (medida C). Pelas razões explicadas no considerando 277, essa medida implica a utilização de recursos estatais. Constitui uma vantagem para o Banco, uma vez que assegura que o Banco irá obter o capital de que necessita, o que tranquilizará os depositantes e facilitará a mobilização de capital junto de investidores privados.
(291)
Se os investidores privados não subscreverem a totalidade do montante do aumento de capital, o FEFG tem efetivamente de injetar capital no Banco em aplicação da carta de compromisso. Essa injeção de capital iria, em comparação com a carta de compromisso, constituir uma grande vantagem a favor do Banco. Ao contrário de uma mera carta de compromisso, uma efetiva injeção de capital aumenta a adequação dos fundos próprios do Banco.
(292)
Nem a carta de compromisso nem a sua eventual implementação sob a forma de uma efetiva injeção de capital cumprem com o princípio do investidor numa economia de mercado. Mesmo que o FEFG comprasse as novas ações ao mesmo preço que os investidores privados, as circunstâncias da participação do FEFG são muito diferentes das dos investidores privados que irão subscrever novas ações. O FEFG comprometeu-se a subscrever a totalidade do aumento de capital social se necessário, antes de qualquer investidor privado se ter comprometido formalmente a comprar ações. Os investidores privados que compram novas ações terão a certeza de que, em qualquer caso, o Banco irá mobilizar a totalidade do montante de capital necessário, uma vez que o FEFG irá funcionar como um mecanismo de proteção e adquirir quaisquer ações não subscritas por investidores privados. Em segundo lugar, o FEFG irá participar apenas se existir procura insuficiente por parte de investidores privados, no mínimo da gama de preços anunciados. Como tal, o FEFG irá proporcionar capital que o Banco não consegue encontrar no mercado ao mesmo preço por ação. Em consequência, o FEFG fornece capital para um montante ou a um preço que o mercado não está disposto a fornecer.
(293)
Dado que só foi concedida ao Banco, a medida C é seletiva. A posição do Banco foi reforçada, uma vez que este foi dotado dos recursos financeiros necessários para continuar a cumprir os requisitos regulamentares de fundos próprios fixados pelo Banco da Grécia. Por conseguinte, confere uma vantagem que distorce a concorrência. Uma vez que o Banco exerce atividade noutros mercados bancários europeus e uma vez que instituições financeiras de outros Estados-Membros operam na Grécia, nomeadamente no mercado dos seguros, a medida C é igualmente suscetível de afetar as trocas comerciais entre Estados-Membros.
(294)
O compromisso de recapitalização de 2014 constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado. O montante de auxílio incluído nessa medida é de 2 864 milhões de euros, o que representa 7,5 % dos APR do Banco em 31 de dezembro de 2013 (133).
(295)
Se o FEFG injetar efetivamente capital adicional no Banco na aplicação desse compromisso, irá aumentar a vantagem do Banco e as distorções da concorrência, mas não aumentará o montante nominal do auxílio (134).
7.1.4. Conclusão sobre a existência e o montante total do auxílio recebido
(296)
As medidas A, B1, B2, B3, B4 e C constituem auxílios estatais na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado.
Quadro 11
Panorâmica do total do auxílio recebido pelo Banco
Ref.
Medida
Tipo de medida
Montante do auxílio
Auxílio/APR
A
Ações preferenciais
Apoio ao capital
950 milhões de euros
2 %
B1 B2 B3 B4
Primeira recapitalização ponte
Segunda recapitalização ponte
Carta de compromisso
Recapitalização da primavera de 2013
Apoio ao capital
5 839 milhões de euros
13,8 %
C
Compromisso de recapitalização de 2014
Compromisso de fornecer apoio ao capital
2 864 milhões de euros
7,5 %
Total do auxílio de capital concedido ao Banco
9 653 milhões de euros
15,8 %
Total do capital pago ao Banco
6 789 milhões de euros [pode aumentar para 9 653 milhões de euros se o FEFG tiver de fornecer a totalidade do aumento de capital de abril de 2014]
23,7 %
Ref.
Medida
Tipo de medida
Montante nominal do auxílio
L1
Apoio à liquidez
Garantia
13 932 milhões de euros
Em 30 de novembro de 2013
L2
ALE garantida pelo Estado
Financiamento e Garantia
12 000 milhões de euros
Em 31 de dezembro de 2012
Total do auxílio à liquidez concedido ao Banco
25 932 milhões de euros
7.2. BASE JURÍDICA PARA A APRECIAÇÃO DA COMPATIBILIDADE
(297)
Tal como se concluiu no considerando 200, a base jurídica para a apreciação das medidas de auxílio deve ser o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado (135).
(298)
Durante a crise financeira, a Comissão desenvolveu critérios de compatibilidade para os diferentes tipos de medidas de auxílio. Os princípios para a apreciação das medidas de auxílio foram inicialmente estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2008.
(299)
Podem ser encontradas orientações para medidas de recapitalização na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011.
(300)
A Comunicação relativa à reestruturação define a abordagem adotada pela Comissão no que se refere à apreciação dos planos de reestruturação, em particular a necessidade de restabelecer a viabilidade, garantir uma contribuição adequada do beneficiário e limitar as distorções da concorrência.
(301)
Esse quadro foi complementado pela Comunicação relativa aos bancos de 2013, que é aplicável às medidas de auxílio notificadas após 1 de agosto de 2013.
7.2.1. Base jurídica da apreciação da compatibilidade do apoio à liquidez do Banco (medida L1)
(302)
O apoio à liquidez já recebido pelo Banco foi definitivamente aprovado através das sucessivas decisões que autorizam as medidas ao abrigo do regime de apoio aos bancos gregos e do regime de alterações e prorrogações (136). Qualquer futuro apoio à liquidez do Banco terá de ser concedido ao abrigo de um regime devidamente aprovado pela Comissão. Os termos desse auxílio devem ser autorizados pela Comissão antes de esse ser concedido e, por conseguinte, não têm de ser avaliados mais aprofundadamente na presente decisão.
7.2.2. Base jurídica da apreciação da compatibilidade das ações preferenciais (medida A)
(303)
A recapitalização concedida em 2009, sob a forma de ações preferenciais (medida A), foi concedida ao abrigo da medida de recapitalização aprovada em 2008 como parte do regime de apoio aos bancos gregos, nos termos da Comunicação relativa aos bancos de 2008. Por conseguinte, não tem de ser reavaliada ao abrigo da Comunicação relativa aos bancos de 2008 e só deve ser avaliada ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação.
7.2.3. Base jurídica da apreciação da compatibilidade da ALE garantida pelo Estado (medida L2)
(304)
A compatibilidade da ALE garantida pelo Estado (medida L2) deve ser primeiramente avaliada com base na Comunicação relativa aos bancos de 2008 e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Qualquer ALE garantida pelo Estado concedida após 1 de agosto de 2013 insere-se no âmbito da Comunicação relativa aos bancos de 2013.
7.2.4. Base jurídica da apreciação da compatibilidade das recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4)
(305)
A compatibilidade das recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4), em especial no que diz respeito à remuneração, deve, em primeiro lugar, ser avaliada com base na Comunicação relativa aos bancos de 2008, na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Na decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão manifestou dúvidas quanto à compatibilidade da medida B1 com essas Comunicações. Uma vez que foram implementadas antes de 1 de agosto de 2013, essas medidas não são abrangidas pela Comunicação relativa aos bancos de 2013. A compatibilidade das recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4) deve igualmente ser avaliada com base na Comunicação relativa à reestruturação.
7.2.5. Base jurídica da apreciação da compatibilidade do compromisso de recapitalização de 2014 (medida C)
(306)
A compatibilidade do compromisso de recapitalização de 2014 (medida C) deve ser avaliada com base na Comunicação relativa aos bancos de 2013, que estabelece novos requisitos no que diz respeito à contribuição dos credores subordinados e à remuneração dos gestores, na Comunicação relativa à recapitalização e na Comunicação relativa à prorrogação de 2011. A compatibilidade da medida C deve igualmente ser avaliada com base na Comunicação relativa à reestruturação.
7.3. CONFORMIDADE DA MEDIDA L2 COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2008, A COMUNICAÇÃO RELATIVA À PRORROGAÇÃO DE 2011 E A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2013
(307)
Para que um auxílio seja compatível ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado deve satisfazer os critérios gerais de compatibilidade: adequação, necessidade e proporcionalidade.
(308)
Dado que os bancos gregos foram excluídos dos mercados grossistas e se tornaram completamente dependentes do financiamento do banco central, como indicado no considerando 32, e uma vez que o Banco não conseguia contrair empréstimo de um montante suficiente de fundos através das operações de refinanciamento regulares, o Banco necessitava de ALE garantida pelo Estado para obter liquidez suficiente e assim evitar entrar em incumprimento. A Comissão considera a medida L2 um mecanismo adequado para sanar uma perturbação grave que teria sido causada pelo incumprimento do Banco.
(309)
Uma vez que a ALE garantida pelo Estado implica um custo relativamente elevado de financiamento para o Banco, o Banco tem um incentivo suficiente para evitar recorrer a esta fonte de financiamento para desenvolver as suas atividades. O Banco teve de pagar uma taxa de juro de […] pb superior à das operações de refinanciamento regulares com o Eurossistema. Além disso, o Banco teve de pagar uma taxa de garantia de […] pb ao Estado. Em consequência, o custo total da ALE garantida pelo Estado para o Banco é muito mais elevado do que os custos normais de refinanciamento do BCE. Em especial, a diferença entre o primeiro e o segundo é mais elevada do que o nível da taxa de garantia solicitada pela Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Em consequência, o total da remuneração cobrada pelo Estado pode ser considerado suficiente. No que diz respeito ao montante da ALE garantida pelo Estado, este é revisto regularmente pelo Banco da Grécia e pelo BCE com base nas necessidades reais do Banco. Eles acompanham de perto a sua utilização e garantem que esta se limita ao mínimo necessário. Por conseguinte, a medida L2 não proporciona ao Banco liquidez excedentária que poderia ser utilizada para financiar atividades de distorção da concorrência. É limitada ao montante mínimo necessário.
(310)
Este controlo rigoroso da utilização da ALE garantida pelo Estado e a verificação periódica de que a sua utilização é limitada ao mínimo garante também que esta liquidez é proporcional e não conduz a distorções indevidas da concorrência. A Comissão nota também que a Grécia se comprometeu a implementar várias medidas destinadas a reduzir as repercussões negativas, tal como analisado na secção 7.6, e que garantem, além disso, que a dependência do apoio à liquidez terminará logo que possível e que tal auxílio é proporcional.
(311)
A medida L2 está, por conseguinte, em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2008 e com a Comunicação relativa à prorrogação de 2011. Dado que a Comunicação relativa aos bancos de 2013 não introduziu novos requisitos no que se refere às garantias, a medida L2 também está em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013.
7.4. CONFORMIDADE DAS MEDIDAS B1, B2, B3 E B4 COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2008, A COMUNICAÇÃO RELATIVA À RECAPITALIZAÇÃO E A COMUNICAÇÃO RELATIVA À PRORROGAÇÃO DE 2011
(312)
Tal como indicado no considerando 201, para que um auxílio seja compatível ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado, deve satisfazer os critérios gerais de compatibilidade (137): adequação, necessidade e proporcionalidade.
(313)
A Comunicação relativa à recapitalização e a Comunicação relativa à prorrogação de 2011 estabeleceram novas orientações sobre o nível de remuneração exigido para as injeções de capital do Estado.
7.4.1. Adequação das medidas
(314)
A Comissão considera que as recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4), são adequadas porque evitam a falência do Banco. Sem elas, as suas atividades não poderiam ter continuado, uma vez que o Banco tinha capital próprio negativo no final de 2012 (138).
(315)
A este respeito, a Comissão referiu, na decisão de início do procedimento Eurobank, que o Banco é uma das maiores instituições bancárias na Grécia, tanto em termos de empréstimos como de constituição de depósitos. Como tal, o Banco é um banco sistemicamente importante para a Grécia. Por conseguinte, um incumprimento do Banco teria criado uma perturbação grave na economia grega. Nas circunstâncias então prevalecentes, as instituições financeiras na Grécia tinham dificuldades no acesso ao financiamento. Essa falta de financiamento limitou a sua capacidade de conceder empréstimos à economia grega. Neste contexto, a perturbação da economia teria sido agravada pelo incumprimento do Banco. Além disso, as medidas B1, B2, B3 e B4 surgiram principalmente devido ao programa PSI, um evento altamente extraordinário e imprevisível, e não como consequência de erros de gestão ou de uma assunção excessiva de riscos por parte do Banco. Desta forma, as medidas lidam principalmente com os resultados do programa PSI e contribuem para a manutenção da estabilidade financeira na Grécia.
(316)
Na decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão manifestou dúvidas quanto ao facto de terem sido adotadas imediatamente todas as medidas possíveis para evitar que o Banco voltasse a necessitar de auxílio no futuro. Tal como indicado nos considerandos 130 a 132 da presente decisão, a Grécia assumiu o compromisso de implementar uma série de ações relacionadas com o governo das empresas e operações comerciais do Banco. Tal como descrito nos considerandos 102 a 104 e no considerando 111, o Banco também reestruturou de forma abrangente as suas atividades, com várias reduções de custos e alienações já implementadas. Por conseguinte, as dúvidas da Comissão foram dissipadas.
(317)
Na decisão de início do procedimento Eurobank, a Comissão também manifestou dúvidas sobre se existiam salvaguardas suficientes no caso de o Banco ficar sob o controlo do Estado, ou no caso de acionistas privados reterem o controlo enquanto a maioria da posse seria detida pelo Estado. A Comissão observa que os compromissos descritos nos considerandos 131 e 132 garantem que as operações de crédito do Banco serão geridas numa base comercial e a atividade diária será protegida da ingerência do Estado. O quadro de relações acordado entre o FEFG e o Banco assegura igualmente que os interesses do Estado, enquanto principal acionista, estão protegidos contra a assunção excessiva de riscos por parte da gestão do Banco.
(318)
As medidas B1, B2, B3 e B4 garantem assim que a estabilidade financeira na Grécia é mantida. Foram tomadas ações significativas para minimizar futuros prejuízos e assegurar que as atividades do Banco não são postas em causa por uma governação inadequada. Nesta base, a Comissão considera que as medidas B1, B2, B3 e B4 são adequadas.
7.4.2. Necessidade - limitação do auxílio ao mínimo
(319)
De acordo com a Comunicação relativa aos bancos de 2008, a medida de auxílio deve, no seu montante e forma, ser necessária para atingir o objetivo. Isto significa que a injeção de capital deve consistir no montante mínimo necessário para atingir o objetivo.
(320)
O montante de apoio ao capital foi calculado pelo Banco da Grécia no âmbito de um teste de esforço, de modo a assegurar que os fundos próprios de base permanecem acima de um determinado nível durante o período 2012-2014, como refletido no quadro 3. Por conseguinte, não fornece ao Banco excesso de capital. Tal como explicado no considerando 316, foram tomadas ações para reduzir o risco do Banco poder vir a precisar de auxílio adicional no futuro.
(321)
No que se refere à remuneração da primeira e segunda recapitalizações ponte (medidas B1 e B2), a Comissão recorda que foram concedidas em maio de 2012 e em dezembro de 2012, e pagas em espécie sob a forma de obrigações do FEEF. O FEFG recebeu a título de remuneração, desde a data do pagamento dessas obrigações do FEEF até à data da recapitalização da primavera de 2013, os juros vencidos sobre as obrigações do FEEF acrescidos de uma taxa de 1 % (139). Como sublinhado na decisão de início do procedimento Eurobank, essa remuneração é inferior ao intervalo de 7 % a 9 %, conforme definido na Comunicação relativa à recapitalização. Contudo, o período de baixa remuneração foi limitado a um ano para a medida B1 e a cinco meses para a medida B2 (ou seja, até à conversão da recapitalização ponte numa recapitalização normalizada em ações ordinárias, isto é, a medida B4). Enquanto a primeira e a segunda recapitalizações ponte não desencadearam a diluição dos acionistas existentes, a recapitalização da primavera de 2013, que foi a conversão da primeira e segunda recapitalizações ponte, diluiu fortemente esses acionistas, uma vez que a sua participação no capital próprio do Banco caiu para 1,4 %. A situação anormal que prevaleceu a partir da data da primeira recapitalização ponte foi então resolvida. As dúvidas levantadas na decisão de início do procedimento Eurobank foram, por conseguinte, dissipadas.
(322)
Além disso, tendo em conta a fonte atípica das dificuldades do Banco, em que as perdas provêm sobretudo de uma remissão de dívida a favor do Estado (o programa PSI e o resgate da dívida, que fornecem uma significativa vantagem ao Estado, isto é, uma redução da dívida) e das consequências de uma recessão prolongada no seu mercado interno, a Comissão pode aceitar esse desvio temporário dos requisitos normalizados de remuneração estabelecidos na Comunicação relativa à recapitalização (140).
(323)
A medida B3 foi um compromisso para proporcionar capital. Esse compromisso assumido em dezembro de 2012 foi implementado numa injeção de capital em maio-junho de 2013, apenas cinco meses mais tarde. Por essa razão, e pelas razões expostas no considerando 322, é aceitável que não tenha sido paga qualquer remuneração por esse compromisso.
(324)
No que respeita à medida B4, em conformidade com o ponto 8 da Comunicação relativa à prorrogação de 2011, as injeções de capital devem ser subscritas com um desconto suficiente no preço da ação ajustado pelo efeito de diluição para dar uma garantia razoável de uma remuneração adequada ao Estado. Embora essa recapitalização não tenha permitido um desconto significativo no preço da ação ajustado pelo efeito de diluição, foi, de facto, impossível alcançar um desconto significativo na cotação teórica com exclusão dos direitos de subscrição (141). Antes da recapitalização da primavera de 2013, o capital do Banco era negativo e a sua capitalização de mercado era de apenas algumas centenas de milhões de euros. Em tais circunstâncias, coloca-se a questão de saber se os acionistas existentes deveriam ter sido completamente afastados. A Comissão observa que o preço de emissão foi fixado com um desconto de 50 % no preço médio de mercado ao longo dos cinquenta dias anteriores à determinação do preço de emissão. A Comissão observa igualmente que a diluição dos antigos acionistas foi enorme, dado que após a recapitalização detinham apenas 1,4 % da participação do Banco. Por conseguinte, a aplicação de um desconto suplementar sobre o preço de mercado teria apenas um impacto negligenciável na remuneração do FEFG. Tendo em conta a situação específica dos bancos gregos explicada no considerando 322, e tendo em conta o facto de que a necessidade de auxílio resulta de uma remissão de dívida a favor do Estado, a Comissão considera que o preço de emissão é suficientemente baixo.
(325)
Em conclusão, as medidas B1, B2, B3 e B4 são necessárias enquanto auxílio de emergência, tanto no seu montante quanto na sua forma.
7.4.3. Proporcionalidade - medidas que limitam as repercussões negativas
(326)
O Banco recebeu um montante muito elevado de auxílio estatal. Essa situação pode, por conseguinte, conduzir a graves distorções da concorrência. Contudo, a Grécia comprometeu-se a implementar várias medidas destinadas a reduzir as repercussões negativas. Em especial, os compromissos preveem que as operações do Banco irão continuar a ser geridas numa base comercial, como explicado nos considerandos 131 e 132. A Grécia também se comprometeu a uma proibição de aquisição, bem como a várias alienações no estrangeiro e em atividades não bancárias na Grécia, tal como estabelecido no considerando 133. Os limites às distorções da concorrência serão avaliados de forma mais pormenorizada na secção 7.6.
(327)
Foi também nomeado um mandatário responsável pelo acompanhamento no Banco para acompanhar a correta aplicação dos compromissos em matéria de governo das empresas e operações comerciais. Irá evitar qualquer alteração prejudicial da prática comercial do Banco e, assim, reduzir as repercussões negativas.
(328)
Por último, foi apresentado à Comissão um novo e abrangente plano de reestruturação em 16 de abril de 2014. Esse plano de reestruturação será avaliado na secção 7.6.
(329)
Em conclusão, foram dissipadas as dúvidas levantadas na decisão de início do procedimento Eurobank. As medidas B1, B2, B3 e B4 são proporcionadas à luz do ponto 15 da Comunicação relativa aos bancos de 2008.
7.4.4. Conclusão sobre a conformidade das recapitalizações do FEFG com a Comunicação relativa aos bancos de 2008, a Comunicação relativa à recapitalização e a Comunicação relativa à prorrogação de 2011
(330)
A Comissão conclui, por conseguinte, que as recapitalizações do FEFG (medidas B1, B2, B3 e B4) são adequadas, necessárias e proporcionadas, à luz do ponto 15 da Comunicação relativa aos bancos de 2008, da Comunicação relativa à recapitalização e da Comunicação relativa à prorrogação de 2011.
7.5. CONFORMIDADE COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA À REESTRUTURAÇÃO DA COMPRA DO NEW TT BANK E DO NEA PROTON BANK PELO BANCO
(331)
Os pontos 23 e 40 da Comunicação relativa à reestruturação explicam que as aquisições de empresas pelos bancos objeto de auxílio são, normalmente, contrárias às obrigações para limitar os custos de reestruturação e limitar as distorções da concorrência. Além disso, podem pôr em perigo ou complicar o restabelecimento da viabilidade. A Comissão deve, portanto, avaliar se as aquisições efetuadas pelo Banco podem ser conciliadas com a Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.1. Conformidade da aquisição do New TT Bank com a Comunicação relativa à reestruturação
7.5.1.1. Efeito da aquisição do New TT Bank na viabilidade a longo prazo do Banco
(332)
Em termos de rentabilidade operacional, as aquisições efetuadas pelo Banco irão reforçar o retorno à viabilidade a longo prazo do Banco, uma vez que a fusão de dois bancos no mesmo mercado geográfico dá a oportunidade de realizar sinergias significativas, por exemplo, sob a forma de redução de pessoal, encerramento de sucursais e redução das despesas gerais. O Banco irá adquirir os clientes e depositantes, ao mesmo tempo que reduz significativamente os custos de distribuição. Irá encerrar a maior parte das sucursais da marca «T Bank» e algumas sucursais da marca «Hellenic Postbank», para além de racionalizar as funções centrais.
(333)
Em termos de posições de liquidez, a operação tem também um impacto favorável no rácio empréstimos/depósitos do Banco, reduzindo-o de modo significativo a partir de um nível excessivo, dado que o New TT Bank tinha significativamente mais depósitos do que empréstimos. Em especial, o Banco da Grécia observou na sua carta ao FEFG datada de 8 de julho de 2013, que o Banco tinha estado sob grande pressão durante os dois anos que precederam a operação. O Banco da Grécia observou que o Banco tinha perdido quotas de mercado na Grécia, e que dependia significativamente do financiamento do Eurossistema e de assistência de liquidez de emergência. Na sua carta, o Banco da Grécia referiu-se ao grande défice de financiamento, ao rácio empréstimos/depósitos consolidado de 132 % e à deterioração da perceção do Banco pelos clientes. Nesta carta, o Banco da Grécia indicou que a aquisição do New TT Bank pelo Banco conduziria a «um aumento substancial dos depósitos do [o Banco], melhorando assim o seu perfil de financiamento global, a perceção dos depositantes e a sua capacidade de atrair novos depósitos em condições mais atrativas do que atualmente».
(334)
A aquisição contribui, por conseguinte, para reparar a posição de liquidez do Banco, o que é essencial para restabelecer a viabilidade a longo prazo. A Comissão reconheceu o impacto positivo da aquisição numa carta dos seus serviços dirigida ao FEFG datada de 8 de julho de 2013. Nessa carta, a Comissão indicava que o plano provisório de reestruturação do Banco, que tinha sido apresentado pela Grécia antes da aquisição do New TT Bank, não preenchia o requisito de restauração da viabilidade a longo prazo devido à vulnerabilidade do balanço do Banco no final do período de reestruturação. Na mesma carta, a Comissão indicava que a «aquisição dos abundantes depósitos do [New TT Bank] seria um contributo fundamental para a reparação do balanço do [o Banco] e, consequentemente, para o restabelecimento da sua viabilidade a longo prazo». Essa apreciação justificava-se tendo em conta o impacto dessa aquisição na posição de liquidez do Banco: «Com base nos dados do final de 2012, a aquisição faria [o] rácio empréstimos/depósitos baixar imediatamente de 155 % para 123 %, de tal forma que seria possível satisfazer o requisito [da Comissão] [em] final de 2017».
(335)
A Comissão considera, por conseguinte, que a aquisição é positiva para o restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Banco.
7.5.1.2. Efeito da aquisição sobre o montante de auxílio necessário ao Banco
(336)
Em conformidade com o ponto 23 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio à reestruturação não deve ser utilizado para a aquisição de outras empresas, mas somente para a cobertura dos custos de reestruturação necessários para restabelecer a viabilidade a longo prazo do Banco.
(337)
O Banco pagou o preço de compra em novas ações, de modo que a aquisição não foi financiada através de auxílio estatal. Como resultado, a necessidade de capital criada pelo pagamento do preço de compra foi imediatamente coberta pela emissão de novas ações, para que o pagamento do preço de compra não criasse um aumento líquido das necessidades de capital do Banco. Além disso, o FEFG era o proprietário de 100 % do New TT Bank, o que implica que todas as novas ações emitidas pelo Banco foram dadas ao FEFG, isto é, ao Estado.
(338)
A aquisição, como tal, não desencadeará auxílio estatal adicional uma vez que o New TT Bank cumpriu com os seus requisitos regulamentares de fundos próprios. Além disso, a instituição de crédito intercalar tinha sido criada apenas alguns meses antes da aquisição. Uma vez que os ativos de um banco em dificuldades são avaliados e valorizados pelo justo valor antes de serem transferidos para uma instituição de crédito intercalar, pode presumir-se que a carteira de empréstimos do New TT Bank não continha perdas que tenham sido dissimuladas ou não tenham sido suficientemente provisionadas.
(339)
Em conclusão, nas circunstâncias específicas do presente caso, a aquisição do New TT Bank excecionalmente não viola o princípio de que o auxílio deva ser o mínimo necessário.
7.5.1.3. Efeito de distorção da aquisição na concorrência
(340)
Em conformidade com os pontos 39 e 40 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio estatal não deve ser utilizado para a aquisição de empresas concorrentes, em detrimento das empresas que não beneficiam de auxílio. O ponto 41 da Comunicação relativa à reestruturação declara igualmente que as aquisições podem ser autorizadas se fizerem parte de um processo de consolidação necessário para restabelecer a estabilidade financeira ou para assegurar uma concorrência efetiva, que o processo de aquisição deve ser justo e que a aquisição deve assegurar as condições de uma concorrência efetiva no mercado relevante.
(341)
O New TT Bank não era um banco viável numa base autónoma. A consolidação do banco foi solicitada ao abrigo do MPEF datado de 15 de maio de 2013. A operação pode, por conseguinte, ser considerada parte de um processo de consolidação necessário para restabelecer a estabilidade financeira do tipo descrito no ponto 41 da Comunicação relativa à reestruturação.
(342)
Nenhum proponente não beneficiário de auxílio apresentou uma proposta válida para adquirir o New TT Bank, e o processo de venda foi aberto, transparente e não discriminatório. Não houve, por conseguinte, qualquer exclusão de um proponente não beneficiário de auxílio pelo Banco. Uma vez que a aquisição foi autorizada pela Autoridade Helénica da Concorrência (142), a Comissão assume que o resultado do processo de venda garante as condições de uma concorrência efetiva na Grécia.
(343)
Neste contexto, pode concluir-se que a aquisição do New TT Bank é compatível com a secção 4 da Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.1.4. Conclusão sobre a aquisição do New TT Bank
(344)
A Comissão conclui que, tendo em conta a situação única dos bancos gregos (143) e as especificidades da aquisição do New TT Bank, essa aquisição é compatível com os requisitos estabelecidos na Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.2. Conformidade da aquisição do Nea Proton Bank com a Comunicação relativa à reestruturação
7.5.2.1. Efeito da aquisição do Nea Proton Bank na viabilidade a longo prazo do Banco
(345)
Em termos de rentabilidade operacional, a aquisição do Nea Proton Bank deve reforçar o retorno à viabilidade a longo prazo do Banco, uma vez que a fusão de duas empresas no mesmo mercado geográfico dá a oportunidade de realizar sinergias significativas, por exemplo, sob a forma de redução de pessoal, encerramento de sucursais e redução das despesas gerais.
(346)
A aquisição do Nea Proton Bank permite ao Banco beneficiar de sinergias. O Banco irá adquirir os clientes e depositantes, ao mesmo tempo que encerra a maior parte das sucursais e racionaliza o sistema de informação e as funções centrais. A operação também reduziu o rácio empréstimos/depósitos do Banco, uma vez que o Nea Proton Bank tinha um rácio empréstimos/depósitos mais baixo. No final de junho de 2013, o rácio empréstimos líquidos/depósitos do Banco era de cerca de 135,79 %, ao passo que o rácio empréstimos líquidos/depósitos do Nea Proton Bank era de cerca de 52,68 %.
(347)
Em conclusão, a aquisição teve um efeito positivo na viabilidade do Banco.
7.5.2.2. Efeito da aquisição do Nea Proton Bank no montante do auxílio necessário ao Banco
(348)
Em conformidade com o ponto 23 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio à reestruturação não deve ser utilizado para a aquisição de outras empresas, mas somente para a cobertura dos custos de reestruturação necessários para restabelecer a viabilidade.
(349)
O Banco pagou um preço simbólico pela compra do Nea Proton Bank (um euro), embora a entidade adquirida tenha sido devidamente recapitalizada antes da venda. Essa recapitalização incluía disposições para perdas futuras com empréstimos e perdas de exploração (144). Por conseguinte, a aquisição por um euro de um banco adequadamente capitalizado não aumentou as necessidades de capital do Banco.
(350)
Em conclusão, a aquisição do Nea Proton Bank não viola o princípio de que o auxílio deve ser limitado ao mínimo necessário.
7.5.2.3. Efeito de distorção da aquisição do Nea Proton Bank na concorrência
(351)
Em conformidade com os pontos 39 e 40 da Comunicação relativa à reestruturação, o auxílio estatal não deve ser utilizado para a aquisição de empresas concorrentes, em detrimento das empresas que não beneficiam de auxílio.
(352)
O Nea Proton Bank não era um banco viável numa base autónoma. A consolidação do banco foi solicitada ao abrigo do MPEF datado de 15 de maio de 2013. A aquisição pode, por conseguinte, ser considerada parte de um processo de consolidação necessário para restabelecer a estabilidade financeira do tipo descrito no ponto 41 da Comunicação relativa à reestruturação.
(353)
A Comissão observa também que nenhum proponente não beneficiário de auxílio apresentou uma proposta válida para a aquisição do Nea Proton Bank, e que o processo de venda foi aberto, transparente e não discriminatório. Não houve, por conseguinte, qualquer exclusão de um proponente não beneficiário de auxílio pelo Banco. Uma vez que a aquisição foi autorizada pela Autoridade Helénica da Concorrência (145), a Comissão assume que o resultado do processo de venda garante as condições de uma concorrência efetiva na Grécia.
(354)
Neste contexto, pode concluir-se que a aquisição do New Proton Bank é compatível com a secção 4 da Comunicação relativa à reestruturação.
7.5.2.4. Conclusão sobre a aquisição do Nea Proton Bank
(355)
A Comissão conclui que, tendo em conta as especificidades da aquisição do Nea Proton Bank, essa aquisição é conciliável com os requisitos estabelecidos na Comunicação relativa à reestruturação.
7.6. CONFORMIDADE DAS MEDIDAS A, B1, B2, B3, B4 E C COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA À REESTRUTURAÇÃO, E DA MEDIDA C COM A COMUNICAÇÃO RELATIVA AOS BANCOS DE 2013
7.6.1. Fontes de dificuldades e consequências na apreciação ao abrigo da Comunicação relativa à reestruturação
(356)
Tal como indicado nas secções 2.1.1 e 2.1.2, as dificuldades enfrentadas pelo Banco provêm sobretudo da crise da dívida soberana grega e da profunda recessão na Grécia e Europa Meridional. No que diz respeito ao primeiro fator, o Governo grego perdeu acesso aos mercados financeiros e, por fim, teve de negociar um acordo com os seus credores nacionais e internacionais, o programa PSI, que resultou numa margem de avaliação dos créditos detidos contra o Estado de 53,3 %. Além disso, 31,5 % dos créditos foram substituídos por novas GGB com taxas de juro mais baixas e prazos de vencimento mais longos. Essas novas GGB foram readquiridas pelo Estado aos bancos gregos em dezembro de 2012 por um preço que variou entre os 30,2 % e 40,1 % do seu valor nominal, cristalizando assim novas perdas para os bancos gregos. Além do impacto do programa PSI e do resgate da dívida na sua posição de capital, o Banco também assistiu a enormes retiradas de depósitos entre 2010 e meados de 2012, devido ao risco da Grécia sair da zona euro como consequência de uma dívida pública insustentável e da recessão económica.
(357)
As medidas B1, B2, B3 e B4, ascenderam a 5 839 milhões de euros, o que corresponde aproximadamente ao montante da perda registado na sequência do programa PSI (5 781 milhões de euros). Nesse caso, e se essas dificuldades não provêm essencialmente de comportamentos de assunção excessiva de riscos, o ponto 14 da Comunicação relativa à prorrogação de 2011 determina que a Comissão alivie as suas exigências.
(358)
A Comissão reconhece que parte das necessidades de capital resultam da exposição regular de uma instituição financeira ao risco soberano do seu território nacional. Este facto foi igualmente salientado nos considerandos 58 e 69 da decisão de início do procedimento Eurobank. Consequentemente, há menos necessidade do Banco abordar questões relativas ao risco moral no seu plano de reestruturação do que outras instituições financeiras que acumularam riscos excessivos. Dado que as medidas de auxílio provocam menos distorção, as medidas tomadas para limitar as distorções da concorrência devem, portanto, ser proporcionalmente aliviadas. Uma vez que o programa PSI e o resgate da dívida constituem uma remissão de dívida a favor do Estado, a remuneração do Estado na recapitalização dos bancos pode ser mais baixa.
(359)
No entanto, uma vez que a economia grega contraiu cerca de 25 % desde 2008, o Banco tem de adaptar a sua organização, estrutura de custos e a sua rede comercial a este novo contexto, para restaurar a rentabilidade. Por conseguinte, não obstante a ausência da questão do risco moral, o Banco deve reestruturar as suas operações na Grécia para assegurar a sua viabilidade a longo prazo.
(360)
A Comissão observa também que a exposição do Banco ao risco soberano grego foi maior do que a de outros bancos na Grécia. Por conseguinte, nem todas as perdas em GGB (a perda no programa PSI) podem ser atribuídas à exposição regular de uma instituição financeira ao risco soberano do seu território nacional.
(361)
A segunda fonte de perdas para o Banco são as perdas com os seus empréstimos às famílias e às empresas gregas. A Comissão considera que as referidas perdas se devem principalmente à excecionalmente profunda e prolongada contração do PIB de cerca de 25 % ao longo de um período de cinco anos, e não se devem a práticas de empréstimo de risco do Banco. Em consequência, o auxílio concedido para cobrir essas perdas não cria risco moral, o que é o caso quando o auxílio protege um banco das consequências de anteriores comportamentos de risco. Por conseguinte, o auxílio é menos distorcivo (146).
(362)
Contudo, parte das necessidades de capital e das perdas com empréstimos do Banco provêm de algumas filiais internacionais (Roménia, Bulgária, Polónia e Ucrânia). Por exemplo, em 2012, o Banco registou perdas na Roménia, na Bulgária e na Ucrânia, enquanto essas filiais beneficiaram de financiamento intragrupo num montante de 1,8 mil milhões de euros.
(363)
Os testes de esforço realizados em 2012 para determinar as necessidades de capital do Banco também indicaram que parte das necessidades de capital resultava de perdas com empréstimos estrangeiros. As projeções de perda de crédito nesses empréstimos ascendiam a 1 228 milhões de euros no cenário de base e 1 622 milhões de euros no cenário adverso.
(364)
Em conclusão, o ponto 14 da Comunicação relativa à prorrogação de 2011 cobre uma parte significativa das perdas e a consequente necessidade de auxílio, que permite à Comissão aliviar as suas exigências. Parte da necessidade de auxílio resulta das perdas com empréstimos gregos devido à recessão excecionalmente grave e prolongada, e não de empréstimos de risco. O auxílio concedido nestas circunstâncias não cria risco moral e é, por conseguinte, menos distorcivo.
(365)
Por último, parte da necessidade de auxílio advém da assunção de riscos do próprio Banco, especialmente no que diz respeito às suas filiais estrangeiras e à sua maior exploração de GGB.
7.6.2. Viabilidade
(366)
Um plano de reestruturação deve garantir que a instituição financeira é capaz de restabelecer a sua viabilidade a longo prazo até ao final do período de reestruturação (secção 2 da Comunicação relativa à reestruturação). No caso em apreço, o período de reestruturação é definido como o período compreendido entre a data de adoção da presente decisão e 31 de dezembro de 2018.
(367)
Em conformidade com os pontos 9 a 11 da Comunicação relativa à reestruturação, a Grécia apresentou um plano de reestruturação abrangente e pormenorizado, que fornece informação completa sobre o modelo de negócio do Banco. O plano identifica igualmente as causas das dificuldades enfrentadas pelo Banco, assim como as medidas adotadas para fazer face a todas as questões de viabilidade que enfrentou. Em particular, o plano de reestruturação descreve a estratégia escolhida para preservar a eficácia operacional do Banco e para combater o elevado nível de empréstimos mal parados, a baixa eficiência operacional, a sua liquidez vulnerável e as suas posições de capital, e as suas empresas estrangeiras, que dependiam da sociedade-mãe para o seu financiamento e capital.
7.6.2.1. Atividades bancárias gregas
(368)
No que diz respeito à liquidez e à dependência do Banco do financiamento do Eurossistema, o plano de reestruturação prevê um crescimento limitado do balanço na Grécia, enquanto que a base de depósitos deverá crescer de novo. A dependência da ALE, que já diminuiu, continuará a diminuir, o que também irá ajudar o Banco a reduzir os custos do seu financiamento.
(369)
O compromisso com o rácio empréstimos/depósitos descrito no considerando 127 garante que a estrutura do balanço do Banco será sustentável no final do período de reestruturação. A venda de valores mobiliários e de outras atividades não essenciais também irá reforçar a posição de liquidez do Banco e assegurar que não depende de mercados grossistas. Devido à ainda tensa posição de liquidez do Banco, a Comissão pode aceitar o pedido das autoridades gregas para que sejam autorizadas a fornecer liquidez ao Banco no âmbito das medidas de empréstimo obrigacionista do Estado e de garantia do regime de apoio ao bancos gregos.
(370)
Para reduzir os custos de financiamento, o Banco assumiu também o compromisso de continuar a reduzir as taxas de juro que paga sobre depósitos, tal como descrito no considerando 127. A Comissão observa que esta diminuição do custo dos depósitos será uma contribuição essencial para melhorar a rentabilidade do pré-aprovisionamento do Banco.
(371)
Desde o início da crise que o Banco tem racionalizado significativamente a sua rede comercial na Grécia, através de uma redução do número de sucursais e de trabalhadores. Até 2018, os custos totais do Banco terão diminuído mais […]% em relação a 2013 (147). Para atingir esse objetivo, o Banco comprometeu-se a reduzir as suas sucursais e trabalhadores na Grécia a um máximo de […] e […], respetivamente, até 31 de dezembro de 2017, com custos totais máximos na Grécia de 800 milhões de euros. O coeficiente de exploração esperado será inferior a […]% no final do período de reestruturação. A Comissão considera que o plano de reestruturação preserva a eficiência do Banco no novo contexto de mercado.
(372)
Uma outra área importante é a gestão dos empréstimos mal parados, uma vez que ascenderam a 29,4 % da carteira em 31 de dezembro de 2013 (148). O Banco pretende estabelecer um departamento dedicado a lidar com a gestão de empréstimos mal parados. Assumiu também o compromisso de cumprir padrões elevados no que respeita à sua política de crédito, a fim de maximizar o valor do Banco em cada fase do processo de crédito, tal como descrito nos considerandos 131 e 132.
7.6.2.2. Governo das empresas
(373)
Outro aspeto que merece atenção é a governação do Banco, dado que o FEFG detinha 95,23 % das ações do Banco em 31 de dezembro de 2013. Tendo em conta o historial dos bancos estatais na Grécia, foi acordado um quadro de relações específico entre o Banco e o FEFG em 2013. Este acordo protege a atividade corrente do Banco de uma ingerência excessiva do seu acionista principal assegurando, simultaneamente, que o FEFG, pode acompanhar a implementação do plano de reestruturação e evitar a assunção excessiva de riscos pela gestão do Banco através de procedimentos de consulta adequados. O Banco comprometeu-se igualmente a acompanhar de perto a sua exposição a mutuários associados.
(374)
A Lei do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 2014, prevê que as ações subscritas pelo FEFG na recapitalização da primavera de 2013 passem a ser sem direito a voto se pelo menos 50 % do aumento de capital de 2014 for subscrito por investidores privados. No que diz respeito ao restabelecimento da viabilidade a longo prazo do Banco, a Comissão não teria uma opinião negativa sobre o controlo concedido aos acionistas privados se estes investirem um montante significativo de fundos próprios no Banco. A Comissão observa que a limitação dos direitos de voto do FEFG não se aplica às votações relativas aos estatutos do Banco ou a operações societárias ou outras decisões estratégicas. A Comissão considera positivo o facto de o FEFG recuperar automaticamente os seus direitos de voto plenos se o Banco não implementar o seu plano de reestruturação. Estas disposições asseguram que, embora o FEFG não intervenha nas operações correntes do Banco, pode salvaguardar os seus interesses enquanto acionista e enquanto autoridade encarregada de garantir a correta implementação do plano de reestruturação.
7.6.2.3. Atividades internacionais
(375)
Algumas das atividades internacionais do Banco drenaram o seu capital, liquidez e rentabilidade no passado, como explicado nos considerandos 362 e 363.
(376)
O plano de reestruturação prevê uma mudança no modelo de negócio do Banco no sentido de ser um banco que está mais concentrado em […]. O Banco já vendeu a sua filial não rentável na Polónia, o EFG Poland. Começou igualmente a racionalizar as outras filiais, a reforçar o processo de subscrição de empréstimo e a reduzir o défice de financiamento das filiais. Está a planear alienar a subsidiária […] de […] (149). Irá igualmente continuar a reestruturar as operações das filiais […] e […] antes da sua eventual venda numa fase posterior, tal como referido no considerando 116.
(377)
A rentabilidade global das operações estrangeiras será restabelecida a partir de […]. Na mesma data, o financiamento concedido às filiais estrangeiras terá sido reduzido em […] em relação ao nível de 31 de dezembro de 2012.
(378)
Por conseguinte, a Comissão considera que o Banco ter-se-á reestruturado suficientemente e reduzido essas filiais estrangeiras de dimensão para evitar ser exposto a necessidades adicionais de capital e escassez de liquidez no futuro. O compromisso descrito no considerando 128 de se abster de injetar grandes montantes de capital nas filiais internacionais do Banco garante igualmente que as filiais estrangeiras não irão representar uma ameaça ao capital ou à liquidez.
7.6.2.4. Conclusão sobre a viabilidade
(379)
O cenário de base como descrito na secção 2.4 mostra que, no final do período de reestruturação, o Banco será capaz de obter um retorno que lhe permita cobrir todos os seus custos e proporcionar um retorno adequado do seu capital próprio, tendo em conta o seu perfil de risco. Com efeito, o retorno de capital próprio do Banco será de […]% em 2018 de acordo com o cenário de base. Ao mesmo tempo, a posição de capital do Banco deverá manter-se a um nível satisfatório, desde que o rácio de adequação dos fundos próprios não desça abaixo de […]% a partir de 2014.
(380)
Por último, a Comissão também nota o cenário adverso descrito no plano de reestruturação do Banco, tal como foi apresentado pelas autoridades gregas. Este cenário adverso baseia-se num conjunto de pressupostos acordados com o FEFG. Tem em conta uma recessão mais profunda e duradoura, bem como uma deflação mais grave dos preços dos bens imobiliários (150). O plano de reestruturação demonstra que o Banco tem capacidade para resistir a um montante razoável de esforço uma vez que, no cenário adverso, o Banco continua a ser rentável no final do período de reestruturação, com um retorno de capital próprio de […]% e um rácio de fundos próprios de base de […]% em 2018.
(381)
Os testes de esforço de 2013 realizados pelo Banco da Grécia confirmam que o montante de capital adicional que será mobilizado em 2014, a saber, 2 864 milhões de euros, é suficiente para lidar com o cenário de referência durante o período de reestruturação. O Banco apresentará igualmente um plano contingente de capital ao Banco da Grécia com medidas a implementar se a conjuntura económica se deteriorar ainda mais. A Comissão recorda que na apreciação das necessidades de capital no âmbito do cenário de referência, o Banco da Grécia já introduziu vários ajustamentos que resultaram num aumento das necessidades de capital estimadas em comparação com as necessidades de capital estimadas pelo Banco no seu próprio cenário de referência. As necessidades de capital de base estimadas pelo Banco da Grécia podem, por conseguinte, ser consideradas como uma espécie de teste de esforço. Para concluir que o Banco é viável, a Comissão não exige que o Banco tenha capital inicial suficiente para cobrir as necessidades de capital do cenário de esforço estimadas pelo Banco da Grécia, uma vez que o nível estimado deste último representa um nível elevado de esforço.
(382)
Além disso, é positivo que o Banco não vá fazer investimentos adicionais em papel que não possua qualificação de investimento, o que irá ajudar a preservar a sua posição de capital e de liquidez.
(383)
A Comissão pode, por conseguinte, concluir que o Banco adotou medidas suficientes para abordar as questões da viabilidade para as atividades bancárias nacionais gregas e para as atividades no estrangeiro.
7.6.3. Contribuição própria e repartição de encargos
7.6.3.1. Apreciação da conformidade das medidas A, B1, B2, B3 e B4 com a Comunicação relativa à reestruturação
(384)
Tal como estabelecido na Comunicação relativa à reestruturação, os bancos e os seus acionistas devem contribuir para a reestruturação tanto quanto possível, a fim de assegurar que o auxílio se limita ao mínimo necessário. Assim, os bancos devem utilizar os seus recursos próprios para financiar a reestruturação, por exemplo, através da venda de ativos, ao passo que os acionistas devem absorver as perdas do banco sempre que possível. Os compromissos assumidos pelo Banco devem assegurar que são utilizados recursos próprios e que os acionistas iniciais e os investidores privados, que detêm capital híbrido do Banco, contribuem para a reestruturação.
7.6.3.1.1. Contribuição própria do Banco: alienações e redução de custos
(385)
O Banco alienou empresas significativas, de modo a melhorar a adequação dos seus fundos próprios. A venda das suas grandes filiais polaca e turca melhorou a sua posição de capital em cerca de 750 milhões de euros. Essas vendas também melhoraram a posição de liquidez do Banco. O aumento de capital social da Eurobank Properties permitiu ao Banco aumentar o seu capital em 200 milhões de euros.
(386)
O plano de reestruturação prevê a venda de outros ativos em […] e […]. Em especial, o Banco assumiu o compromisso de que irá reduzir a dimensão dos seus ativos externos para 8,77 mil milhões de euros. Tendo em conta a desalavancagem e a alienação já implementadas, e na sequência da implementação desta redução adicional, o Banco terá reduzido significativamente a sua pegada geográfica em […]
(387)
Além disso, o Banco assumiu o compromisso de que irá continuar a reduzir a dimensão das suas atividades no estrangeiro se necessitar de uma injeção de capital por parte do FEFG superior a mil milhões de euros. Nesse cenário, o Banco reduziria a sua carteira de ativos internacionais para não mais do que 3,5 mil milhões de euros. Se a injeção de capital da medida C for inferior a mil milhões de euros, os investidores privados terão injetado pelo menos 1,5 mil milhões de euros, ou seja, mais do que o FEFG. Essa maior participação de investidores privados permitiria reduzir significativamente o montante do auxílio necessário, reforçando assim a repartição de encargos.
(388)
O Banco também assumiu o compromisso de que irá vender a sua grande e rentável filial de seguros.
(389)
A fim de limitar as suas necessidades de capital, o Banco comprometeu-se a não utilizar capital para apoiar ou aumentar a dimensão das suas filiais estrangeiras, como descrito no considerando 128. Além disso, os compromissos preveem que o Banco não fará novas aquisições.
(390)
O Banco também se envolveu num programa de redução de custos de grande envergadura, tal como indicado na secção 2.4.2. Os seus custos continuarão a diminuir até 2018. […]
(391)
Em especial, a Grécia comprometeu-se que até […] o Banco não pagará a nenhum trabalhador ou gestor uma remuneração anual total (salários, contribuição para o regime de pensões, bónus) superior a […]. Além disso, se o FEFG tiver de subscrever alguma ação do Banco, a Grécia comprometeu-se a aplicar um teto salarial em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013 (151).
7.6.3.1.2. Repartição de encargos pelos acionistas históricos e novo capital mobilizado no mercado
(392)
Os acionistas existentes do Banco foram fortemente diluídos pela recapitalização da primavera de 2013 (medida B4). Com efeito, a participação detida pelos acionistas existentes foi reduzida de 100 % antes da recapitalização da primavera de 2013 para apenas 1,44 %. A Comissão observa também que o Banco não pagou nenhum dividendo em dinheiro desde 2008. Por último, a Comissão considera positivo o facto de o FEFG injetar capital adicional apenas se o Banco não o conseguir mobilizar no mercado a um preço considerado razoável e estabelecido com base em dois avaliadores independentes.
7.6.3.1.3. Repartição de encargos pelos detentores de dívida subordinada
(393)
Os detentores de dívida subordinada do Banco contribuíram para pagar os custos de reestruturação do Banco. O Banco efetuou vários exercícios de gestão do passivo, a fim de gerar capital. O montante total dos passivos trocados atingiu os 748 milhões de euros, com um ganho de capital de 565 milhões de euros, tal como descrito nos considerandos 122 e 123.
(394)
Os instrumentos ainda pendentes são objeto da proibição do pagamento de cupão, descrita no considerando 133. Por conseguinte, a Comissão considera que foi garantida uma repartição adequada de encargos dos investidores privados híbridos do Banco e foram preenchidos os requisitos da Comunicação relativa à reestruturação.
(395)
Em conclusão, tendo em conta os elementos desenvolvidos na secção 7.6.1, a Comissão considera que foram implementadas pela Grécia medidas de contribuição própria e de repartição de encargos suficientes para limitar ao mínimo necessário o montante do auxílio das medidas A, B1, B2, B3 e B4.
7.6.3.2. Apreciação da conformidade da medida C com a Comunicação relativa aos bancos de 2013
(396)
A Comunicação relativa aos bancos de 2013 complementa a Comunicação relativa à reestruturação e apela a uma melhor repartição de encargos e a que os bancos que obtenham apoio ao capital tomem medidas adicionais para limitar ao mínimo o auxílio. O ponto 29 da Comunicação relativa aos bancos de 2013 exige que o Estado-Membro demonstre que foram exploradas ao máximo todas as medidas para limitar ao mínimo esse auxílio. Para esse efeito, o Estado-Membro deve apresentar um plano de mobilização de capitais, assegurar uma repartição adequada de encargos pelos acionistas e credores subordinados, e impedir a saída de fundos antes da decisão de reestruturação. De acordo com a Comunicação relativa aos bancos de 2013, o plano de mobilização de capitais deve incluir emissões de direitos, exercícios voluntários de gestão do passivo, alienações para acréscimo de capital, medidas de desalavancagem, retenção de receita e outras medidas como, por exemplo, políticas de custos e de remuneração rigorosas.
(397)
O ponto 47 da Comunicação relativa aos bancos de 2013 dispõe que, uma vez identificados défices de capital, um banco deve evitar a saída de fundos através de uma série de medidas destinadas a garantir o mesmo resultado, como proibições de pagamento de cupões e dividendos regulares, proibições de aquisição, proibições de liderança de preços ou proibições de publicidade. A Comissão observa que tais proibições já são cumpridas pelo Banco dado que estão incluídas na lista de compromissos apresentados pela Grécia, conforme descrito no considerando 133, e que o Banco não pagou quaisquer dividendos em numerário desde 2008.
(398)
O compromisso de recapitalização de 2014 (medida C) proporciona uma proteção para absorver perdas futuras, tal como determinado pelo exercício do teste de esforço realizado pelo Banco da Grécia em 2013 e divulgado em 6 de março de 2014. Os resultados do teste de esforço mostram que o Banco necessita de 2 945 milhões de euros de capital adicional para cobrir as suas perdas futuras num cenário de esforço. A medida C abrange apenas a necessidade de capital que continuará a existir na medida em que i) não possa ser coberta por novas alienações ou medidas de aumento de capital (a Comissão considera que o Banco analisou todos as potenciais alienações e comprometeu-se a todas aquelas que podem reduzir as necessidades de capital no âmbito do plano de capital apresentado ao Banco da Grécia) e ii) não seja coberta por investidores privados no âmbito do aumento de capital social que terá lugar em abril de 2014. Por conseguinte, não fornece ao Banco qualquer excesso de capital.
(399)
Tal como explicado nos considerandos 385 a 395, o Banco já adotou medidas, antes do teste de esforço, para limitar o montante de capital necessário ao mínimo. Se, no âmbito do atual exercício de mobilização de capital, o Banco conseguir obter a maior parte do capital necessário junto de investidores privados, e se o auxílio adicional pago pelo FEFG se mantiver abaixo de mil milhões de euros, não será necessária mais nenhuma contribuição própria pelo Banco. No entanto, se o auxílio pago no âmbito da medida C for acima desse valor, seria adequado para o Banco alienar mais atividades.
(400)
No que se refere à repartição de encargos, a Comunicação relativa aos bancos de 2013 determina que uma repartição adequada de encargos implica contribuições por acionistas, detentores de capital híbrido e detentores de dívida subordinada antes de ser concedido auxílio sob a forma de apoio ao capital. A Comissão observa que a Grécia alterou o seu quadro legislativo nacional para assegurar que os credores subordinados irão contribuir para os custos de reestruturação do Banco antes de qualquer capital adicional ser injetado no Banco. A Comissão observa também que a Grécia assumiu o compromisso de implementar as medidas previstas no artigo 6.o da Lei do FEFG, com a redação que lhe foi dada em 2014, que prevê a atribuição do défice de capital aos detentores dos seus instrumentos de capital e outros passivos subordinados que se revelem necessários. Embora essa repartição de encargos só tenha lugar após a data do compromisso de recapitalização de 2014 (medida C), com base no ponto 45 da Comunicação relativa aos bancos de 2013, a Comissão considera que se seguiriam resultados desproporcionados se a conversão obrigatória de dívida subordinada e de capital híbrido tivesse de ocorrer já no momento do compromisso. Se o Banco mobilizasse capital privado suficiente para cobrir a totalidade da sua necessidade de capital, como determinado pelo teste de esforço realizado pelo Banco da Grécia, a conversão de detentores de dívida subordinada seria desproporcionada. O compromisso assumido pela Grécia de resgate interno dos credores subordinados antes de qualquer apoio ao capital ser efetivamente pago ao Banco é, por conseguinte, suficiente para assegurar uma adequada repartição de encargos.
(401)
Além disso, a fim de garantir que os proprietários do Banco participam o máximo possível na reconstituição de uma base de capital adequada ao longo do período de reestruturação, a Grécia comprometeu-se a que, até ao final do período de reestruturação, o Banco reterá os dividendos e não pagará quaisquer cupões que não seja obrigado a pagar, por força da lei. Assim, em conformidade com o ponto 26 da Comunicação relativa à reestruturação e com o ponto 47 da Comunicação relativa aos bancos de 2013 o Banco não utilizará o auxílio estatal para fazer pagamentos com fundos próprios se não existirem lucros suficientes para efetuar esses pagamentos.
(402)
O Banco também se comprometeu a não pagar a nenhum trabalhador ou gestor uma remuneração anual total (salários, contribuições para as pensões, bónus) superior à remuneração anual total do Governador do Banco da Grécia (não tendo em conta qualquer renúncia parcial voluntária de remuneração pelo Governador) até 31 de dezembro de 2017. Além disso, caso o FEFG tenha de subscrever alguma ação do Banco, a Grécia comprometeu-se a aplicar um teto salarial em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013 (152).
(403)
A Comissão deve avaliar se esse compromisso, que abrange dois cenários, cumpre os requisitos estabelecidos na Comunicação relativa aos bancos de 2013.
(404)
No primeiro cenário, em que o FEFG não injeta efetivamente novo capital no Banco, o auxílio consagrado na medida C será limitado a um simples compromisso de subscrição de aumento de capital e o FEFG não desembolsará um único euro, uma vez que todas as novas ações terão sido subscritas por investidores privados. A Comunicação relativa aos bancos de 2013 estabelece que a limitação de remuneração pode cessar quando o auxílio tiver sido reembolsado. No entanto, o auxílio incluído neste tipo de compromisso de subscrição em relação a um aumento de capital prospetivo não pode ser reembolsado se o compromisso em questão nunca for concretizado (uma vez que não foi desembolsado pelo Estado dinheiro para o Banco). Em tais circunstâncias, a Comissão pode aceitar que a limitação da remuneração se aplique por um período fixo de tempo. A Comissão considera que o compromisso assumido pela Grécia, que dura até 31 de dezembro de 2017 (ou seja, durante três anos e oito meses, terminando um ano antes do final do plano de reestruturação), é uma aplicação correta do último parágrafo do ponto 38 da Comunicação relativa aos bancos de 2013. Dado que a remuneração anual do Governador do Banco da Grécia é inferior ao teto estabelecido no segundo parágrafo do ponto 38 da Comunicação relativa aos bancos de 2013, e dado que esse compromisso será aplicado a todo o grupo, a Comissão considera que o compromisso proposto pela Grécia para o caso em que nenhuma ação seja subscrita pelo FEFG no âmbito do aumento de capital previsto está em conformidade com o ponto 38 da Comunicação relativa aos bancos de 2013.
(405)
No segundo cenário, em que o FEFG teria de subscrever algumas ações do Banco, a Grécia comprometeu-se a alterar o compromisso para o colocar em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013. A Comissão observa que, se o FEFG subscrevesse alguma ação, a fim de permanecer em conformidade com a Comunicação relativa aos bancos de 2013, a duração do teto de remuneração seria alterada, para durar até ao início do final do plano de reestruturação - 31 de dezembro de 2018 - ou uma operação equivalente ao reembolso do auxílio. Uma vez que as ações ordinárias não podem ser reembolsadas pelo Banco, a Comissão aceita que a venda das ações no mercado secundário com lucro poderia ser considerada equivalente a um reembolso do auxílio.
(406)
Para concluir, em ambos os cenários, o compromisso sobre a limitação da remuneração apresentado pela Grécia satisfaz os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2013.
(407)
No que se refere à remuneração do Estado, a Comunicação relativa à prorrogação de 2011 exige que as novas ações sejam emitidas com desconto sobre o preço de mercado, após ajustamento para a diluição. A Comissão observa que o objetivo desse requisito é garantir que o Estado recebe uma remuneração suficiente pela sua participação no Banco e que os acionistas históricos são correspondentemente diluídos. No caso da medida C, o Estado é já o principal acionista do Banco, detendo mais de 90 % das ações. Por conseguinte, um desconto excessivo sobre o preço de mercado diminuiria a remuneração do Estado da medida B4, e pode implicar um auxílio aos investidores se o desconto subestimar o valor do Banco. A fim de evitar tal situação, o preço de subscrição não pode ser inferior a um preço mínimo determinado com base em duas avaliações de avaliadores independentes. Por conseguinte, as modalidades pormenorizadas de determinação do preço protegem o FEFG de uma diluição excessiva por novos investidores, assegurando, simultaneamente, que o FEFG subscreve novas ações a um preço que reflete o valor do Banco. Nestas circunstâncias, a Comissão pode aceitar que as novas ações possam ser emitidas com um desconto inferior sobre o preço corrente de mercado do que o previsto pela Comunicação relativa à prorrogação de 2011 e considera o preço mínimo aceitável.
(408)
Se as ações fossem emitidas a um preço mais elevado, corria-se o risco de desencorajar os investidores privados a participarem no aumento de capital social e, consequentemente, limitar-se-ia a mobilização de capital privado.
(409)
Por conseguinte, a Comissão considera o nível de contribuição própria e a repartição de encargos adequados para a medida C.
7.6.3.3. Conclusão sobre a contribuição própria e a repartição de encargos
(410)
A Comissão observa que, em comparação com o total de recapitalização estatal recebido, a contribuição própria e a repartição de encargos sob a forma de venda de ativos é muito inferior aos níveis que a Comissão consideraria, normalmente, suficientes. No entanto, tendo em conta os elementos desenvolvidos na secção 7.6.1., nos termos dos quais a Comissão pode aceitar uma menor contribuição própria e repartição de encargos, o plano de reestruturação pode ser considerado como fornecedor de medidas suficientes de contribuição própria e de repartição de encargos.
(411)
O plano de reestruturação também cumpre os requisitos da Comunicação relativa aos bancos de 2013 no que diz respeito à medida C.
7.6.4. Medidas para limitar as distorções da concorrência
(412)
A Comunicação relativa à reestruturação exige que o plano de reestruturação proponha medidas que limitem as distorções da concorrência e assegurem a competitividade do setor bancário. Além disso, essas medidas devem igualmente abordar o risco moral e assegurar que o auxílio estatal não é utilizado para financiar comportamentos anti-concorrenciais.
(413)
O ponto 31 da Comunicação relativa à reestruturação estipula que, ao avaliar o montante do auxílio e as distorções de concorrência daí resultantes, a Comissão deve ter em conta o montante absoluto e o montante relativo do auxílio estatal recebido, bem como o grau de repartição de encargos e a posição da instituição financeira no mercado após a reestruturação. A este respeito, a Comissão recorda que o Banco recebeu do Estado capital equivalente a 16 % dos seus APR (excluindo a medida C). Com a medida C, o Banco obtém um compromisso de injetar mais 2 864 mil milhões de euros, elevando o total do auxílio ao capital para 23,7 % dos APR do Banco. Para além do apoio ao capital, o Banco também recebeu apoio à liquidez. O Banco obteve garantias de liquidez que atingiram 13 600 milhões de euros em 15 de abril de 2011 e 13 932 milhões de euros em 30 de novembro de 2013, representando 17 % do balanço do Banco na mesma data. O Banco beneficiou também de ALE garantida pelo Estado num montante de 12 mil milhões de euros em 31 de dezembro de 2012, que representaram 18 % do balanço do Banco nessa data. A necessidade de implementar medidas destinadas a limitar eventuais distorções da concorrência é, portanto, justificada tendo em conta o montante relativamente elevado de auxílio. Por outro lado, a quota de mercado do Banco da Grécia é grande, com quotas de mercado de 17 % para empréstimos e 12 % para depósitos em 31 de dezembro de 2012. As aquisições do New TT Bank e do Nea Proton Bank aumentaram as quotas de mercado do Banco para 20,7 % para empréstimos e 18,8 % para depósitos em setembro de 2013 (153).
(414)
A Comissão recorda que as dificuldades do Banco provêm principalmente de choques externos como a crise da dívida soberana grega e a recessão prolongada, que obstruíram a economia grega desde 2008, como foi observado no considerando 69 da decisão de início do procedimento Eurobank. A necessidade de abordar questões de risco moral é reduzida, uma vez que o Banco não parece ter tomado riscos excessivos. Como referido na secção 7.6.1, o efeito de distorção da concorrência das medidas de auxílio é inferior à luz desses fatores assim como a necessidade de medidas destinadas a limitar as distorções de conclusão. Por esses motivos, a Comissão pode, excecionalmente, aceitar que apesar do elevado montante de auxílio, o plano de reestruturação não previa qualquer redução do volume do balanço e dos empréstimos na Grécia.
(415)
No entanto, a Comissão observa que as recapitalizações estatais permitiram ao Banco prosseguir com as suas atividades bancárias nos mercados estrangeiros e com as suas atividades de seguros na Grécia.
(416)
A este respeito, a Comissão observa, além da desalavancagem e reestruturação já implementadas, o compromisso do Banco de vender as suas atividades seguradoras até […], bem como o compromisso de reduzir a dimensão dos seus ativos internacionais até 31 de dezembro de 2018, o que irá provavelmente implicar novas alienações em […] e […], e o compromisso de não utilizar auxílio para financiar o crescimento dessas empresas. A Comissão considera proporcionado que a redução dos ativos externos seja mais profunda se, no âmbito da medida C, o FEFG pagar ao Banco um auxílio de capital adicional de mais de mil milhões de euros. Como indicado no considerando 295, esse pagamento tornaria o auxílio mais distorcivo do que um simples compromisso para participar no aumento de capital. No entanto, se o capital injetado for inferior a mil milhões de euros, isso implicaria uma maior participação de pelo menos 1,5 mil milhões de euros dos investidores privados. Além disso, a maior participação privada constituiria uma repartição de encargos adicional, tal como explicado no considerando 388. O ponto 31 da Comunicação relativa à reestruturação estipula que tanto o preço pago pela assistência obtida do Estado como o grau de repartição de encargos serão tomados em consideração aquando da apreciação das medidas de repartição de encargos. Por conseguinte, as distorções adicionais da concorrência continuarão a ser limitadas se o FEFG injetar menos de mil milhões de euros.
(417)
A Grécia também se comprometeu a uma proibição de aquisição, assegurando que o Banco não utilizará o auxílio estatal recebido para adquirir quaisquer novas empresas. Esta proibição contribui para assegurar que o auxílio é utilizado exclusivamente para apoiar o restabelecimento da viabilidade das atividades bancárias gregas, e não para crescer, por exemplo, em mercados estrangeiros.
(418)
O compromisso de reduzir o juro pago sobre depósitos gregos de níveis insustentavelmente elevados garante igualmente que o auxílio não será utilizado para financiar estratégias insustentáveis de recolha de depósitos que distorcem a concorrência no mercado grego. Do mesmo modo, o compromisso de implementar orientações rigorosas no que respeita à fixação de preços de novos empréstimos, com base numa avaliação adequada do risco de crédito, evitará que o Banco distorça a concorrência no mercado grego com estratégias inadequadas de fixação de preços sobre empréstimos a clientes.
(419)
Tendo em conta a situação específica descrita na secção 7.6.1 e as medidas previstas no plano de reestruturação, a Comissão considera que existem salvaguardas suficientes para limitar as distorções da concorrência.
7.7. ACOMPANHAMENTO
(420)
Nos termos da secção 5 da Comunicação relativa à reestruturação, devem ser apresentados à Comissão relatórios periódicos que lhe permitam verificar se o plano de reestruturação está a ser implementado corretamente. Tal como indicado nos compromissos (154), a Grécia assegurará que o mandatário responsável pelo acompanhamento, que já foi nomeado pelo Banco com a aprovação da Comissão, irá acompanhar os compromissos assumidos pela Grécia relativamente à reestruturação das atividades na Grécia e no estrangeiro e sobre o governo das empresas e operações comerciais. Por conseguinte, a Comissão considera que está garantido um acompanhamento adequado da implementação do plano de reestruturação.
8. CONCLUSÃO
(421)
A Comissão verifica que a Grécia implementou ilegalmente as medidas de auxílio SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN), em violação do artigo 108.o, n.o 3, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, uma vez que foram implementadas antes da sua notificação formal. No entanto, a Comissão considera que o plano de reestruturação, quando considerado em conjunto com os compromissos constantes dos anexos, assegura a restauração da viabilidade a longo prazo do Banco, é suficiente no que respeita à repartição de encargos e à contribuição própria, e é adequado e proporcionado para compensar os efeitos de distorção da concorrência das medidas de auxílio analisadas na presente decisão. O plano de reestruturação e os compromissos apresentados preenchem os critérios da Comunicação relativa à reestruturação e as medidas de auxílio podem, por conseguinte, ser consideradas compatíveis com o mercado interno,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. As seguintes medidas implementadas ou planeadas pela Grécia constituem auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado:
a)
a assistência de liquidez de emergência prestada ao Eurobank Ergasias S.A. («Eurobank») pelo Banco da Grécia e garantida pela República Helénica (medida L2);
b)
a segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros concedida pelo Fundo de Estabilidade Financeira para a Grécia (FEFG) ao Eurobank em dezembro de 2012 (medida B2);
c)
a carta de compromisso de 528 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em 21 de dezembro de 2012 (medida B3);
d)
a recapitalização de 5 839 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em maio de 2013 (medida B4);
e)
o compromisso de recapitalização de 2 864 milhões de euros concedido pelo FEFG, na sequência do aumento de capital social de 2 864 milhões de euros aprovado pela reunião extraordinária de acionistas em 12 de abril de 2014 ao abrigo da Lei do FEFG n.o 3864/2010, com a última redação que lhe foi dada (medida C);
f)
a injeção de capital de 395 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Nea Proton Bank em 28 de agosto de 2013 (medida NP3).
2. À luz do plano de reestruturação relativo ao Eurobank Group [Eurobank Ergasias S.A. e todas as suas filiais (filiais e sucursais gregas e não gregas, bancárias e não bancárias)] apresentado em 16 de abril de 2014 e dos compromissos apresentados pela Grécia em 16 de abril de 2014, são compatíveis com o mercado interno os seguintes auxílios estatais:
a)
a injeção de capital no montante de 950 milhões de euros concedida pela Grécia ao Eurobank em maio de 2009 ao abrigo do regime de recapitalização (medida A);
b)
a assistência de liquidez de emergência prestada ao Eurobank pelo Banco da Grécia e garantida pela Grécia desde julho de 2011, num montante de 12 mil milhões de euros a partir de 31 de dezembro de 2012 (medida L2);
c)
a primeira recapitalização ponte de 3 970 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em maio de 2012 (medida B1);
d)
a segunda recapitalização ponte de 1 341 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em dezembro de 2012 (medida B2);
e)
a carta de compromisso de 528 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em 21 de dezembro de 2012 (medida B3);
f)
a recapitalização de 5 839 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Eurobank em maio de 2013 (medida B4);
g)
o compromisso de recapitalização de 2 864 milhões de euros concedido pelo FEFG ao Eurobank na sequência do aumento de capital social de 2 864 milhões de euros aprovado pela reunião extraordinária de acionistas em 12 de abril de 2014 ao abrigo da Lei n.o 3864/2010 do FEFG, com a última redação que lhe foi dada (medida C);
h)
a injeção de capital no montante de 80 milhões de euros concedida pela Grécia ao Proton Bank em maio de 2009 (medida Pr1);
i)
o financiamento do total do défice de financiamento de 1 121,6 milhões de euros pelo Fundo de Garantia de Depósitos e Investimentos Grego (FGDIG) e pelo FEFG às atividades transferidas do Proton Bank para o Nea Proton Bank em outubro de 2011 e maio de 2012 (medida NP1);
j)
a injeção de capital no total de 515 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Nea Proton Bank em outubro de 2011, fevereiro de 2012, agosto de 2012 e dezembro de 2012 (medida NP2);
k)
a injeção de capital de 395 milhões de euros concedida pelo FEFG ao Nea Proton Bank em 28 de agosto de 2013 (medida NP3);
l)
o financiamento do total do défice de financiamento de 677 milhões de euros pelo FGDIG e pelo FEFG às atividades que foram transferidas do T Bank para o Hellenic Postbank («TT Bank»), em dezembro de 2011 e fevereiro de 2013 (medida T);
m)
a injeção de capital de 224,96 milhões de euros concedida pela Grécia ao TT Bank em maio de 2009 (medida TT);
n)
o financiamento do total do défice de financiamento de 3 732,6 milhões de euros pelo FEFG às atividades transferidas do TT Bank para o New Hellenic Postbank («New TT Bank»), em janeiro e junho de 2013 (medida NTT1);
o)
A injeção de capital de 500 milhões de euros concedida pelo FEFG ao New TT Bank em 29 de janeiro de 2013 (medida NTT2).
Artigo 2.o
A República Helénica é a destinatária da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 29 de abril de 2014.