РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1106/2013 DO CONSELHO
de 5 de novembro de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo e que estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de determinados fios de aço inoxidável originários da Índia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia («regulamento de base») (1), nomeadamente o artigo 9.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas provisórias
(1)
Em 3 de maio de 2013, a Comissão Europeia («Comissão»), através do Regulamento (UE) n.o 418/2013 (2) («regulamento provisório»), instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados fios de aço inoxidável originários da Índia («o país em causa»).
(2)
O inquérito foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada, em 28 de junho de 2012, pela Confederação Europeia das Indústrias Metalúrgicas (Eurofer) («autor da denúncia»), em nome de produtores da União que representam mais de 50 % da produção total da União de determinados fios de aço inoxidável.
(3)
No inquérito antissubvenções paralelo, a Comissão instituiu um direito de compensação provisório através do Regulamento (UE) n.o 419/2013 (3) sobre as importações de determinados fios de aço inoxidável originários da Índia, assim como um direito de compensação definitivo, através do Regulamento (UE) n.o 861/2013 (4).
2. Partes interessadas no inquérito
(4)
Na fase provisória do inquérito foi aplicada a amostragem aos produtores-exportadores indianos e aos produtores da União. Na fase provisória, foi previsto proceder por amostragem, também no que diz respeito aos importadores independentes. No entanto, como dois dos três importadores selecionados para a amostra não responderam ao questionário, não foi possível aplicar a amostragem aos importadores. Por conseguinte, todas as informações disponíveis relativas a todos os importadores que colaboraram no inquérito foram utilizadas para chegar a conclusões definitivas, em particular, no que diz respeito ao interesse da União.
(5)
Um produtor-exportador alegou que, uma vez que não foram utilizadas as vendas das empresas que não participaram na denúncia para determinar o prejuízo sofrido pela indústria da União, a amostra de produtores da União selecionada não podia considerar-se representativa. Esta alegação foi rejeitada, porque a amostra foi selecionada com base nas respostas recebidas dos produtores da União que colaboraram no inquérito, independentemente do seu apoio ou não à denúncia na fase de determinação da existência, e foi feita com base em volumes de produção.
(6)
Um produtor-exportador, coligado com um produtor da União, opôs-se à denúncia e solicitou um exame individual, dado não ter sido incluído na amostra de produtores exportadores, devido ao seu baixo volume de exportações. O próprio produtor da União também não foi incluído na amostra da indústria da União devido aos seus baixos volumes de produção. O exame individual foi concedido pela Comissão, mas o produtor-exportador retirou o seu pedido.
(7)
Sete produtores-exportadores indianos não incluídos na amostra solicitaram um exame individual. Dois responderam aos questionários, mas os cinco restantes não. Dos dois que responderam, um retirou o pedido de exame individual. Em consequência, a Comissão examinou o pedido de um produtor-exportador indiano não incluído na amostra:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
Na fase provisória, não se verificou que qualquer dos produtores-exportadores inicialmente incluídos na amostra tivesse apresentado informações suficientemente fiáveis, pelo que foi aplicado o artigo 18.o do regulamento de base. A Comissão decidiu alargar a amostra a três outras empresas, com base nos respetivos volumes de exportação e na sua disponibilidade para colaborar, expressa após o início do processo. Em consequência, a Comissão examinou as respostas aos questionários e realizou visitas de verificação às instalações dos seguintes produtores/exportadores indianos:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
(9)
Independentemente do que precede, confirmam-se os considerandos 4 a 7 e 14 do regulamento provisório.
3. Período de inquérito e período considerado
(10)
Em conformidade com o considerando 20 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2011 e 31 de março de 2012 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2009 e 31 de março de 2012 («período considerado»).
4. Processo subsequente
(11)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas anti-dumping provisórias («divulgação provisória»), várias partes interessadas - os três produtores-exportadores incluídos na amostra, o produtor-exportador que retirou o seu pedido de exame individual, o autor da denúncia e 11 utilizadores - apresentaram observações. Foi concedida uma audição às partes que a solicitaram. A Comissão continuou a procurar reunir todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. Todas as observações recebidas foram consideradas e tidas em conta sempre que tal se afigurou adequado.
(12)
A Comissão informou as partes interessadas dos principais factos e considerações com base nos quais tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados fios de aço inoxidável originários do país em causa e a cobrança definitiva dos montantes garantidos pelo direito provisório («divulgação final»). Foi também concedido às partes um prazo para apresentarem observações sobre a divulgação final. Todas as observações recebidas foram consideradas e tidas em conta sempre que tal se afigurou adequado.
(13)
Na sequência das observações recebidas até à divulgação final, a Comissão informou as partes interessadas das alterações nas conclusões sobre o nível de dumping de certos produtores-exportadores. Foi novamente concedido às partes um prazo para apresentarem observações adicionais sobre a divulgação final. Todas as observações recebidas foram consideradas e tidas em conta sempre que tal se afigurou adequado. Uma parte interessada, o autor da denúncia, criticou o facto de as conclusões sobre o nível de dumping de certos produtores-exportadores serem alteradas com base em novos dados e observações recebidos após a divulgação provisória e na fase definitiva do inquérito. Alegou ainda que os seus direitos processuais haviam sido violados.
(14)
A Comissão considerou, no entanto, que deve ter em conta as observações recebidas das partes interessadas e, se necessário, alterar as conclusões caso as observações sejam justificadas. Em nenhum destes casos foram utilizados novos dados não verificados para a determinação do dumping. Além disso, os direitos processuais de todas as partes interessadas foram respeitados, uma vez que foram devida e oportunamente informadas e que lhes foram dados os mesmos prazos para apresentarem as suas observações.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(15)
Tal como referido no considerando 21 do regulamento provisório, o produto em causa é definido como fio de aço inoxidável, contendo, em peso:
-
2,5 % ou mais de níquel, com exceção do fio contendo, em peso, 28 % ou mais, mas não mais de 31 %, de níquel e 20 % ou mais, mas não mais de 22 %, de crómio,
-
menos de 2,5 % de níquel, com exceção do fio contendo, em peso, 13 % ou mais, mas não mais de 25 %, de crómio e 3,5 % ou mais, mas não mais de 6 %, de alumínio,
atualmente classificado nos códigos NC 7223 00 19 e 7223 00 99, originário do país em causa.
(16)
Alguns utilizadores manifestaram preocupação quanto à aparente falta de distinção entre os vários tipos do produto em causa e do produto similar, pois existe uma vasta gama de produtos entre todos os tipos do produto. Uma preocupação em especial incidia sobre o modo como no inquérito se poderia garantir uma comparação equitativa entre todos os tipos. Como é o caso na maioria dos inquéritos, a definição do produto em causa abrange uma grande variedade de tipos do produto que partilham as mesmas características técnicas, físicas e químicas de base ou características similares. O facto de estas características serem suscetíveis de variar consoante o tipo do produto pode, com efeito, implicar a cobertura de uma vasta gama de tipos do produto. É o que acontece no presente inquérito. A Comissão teve em consideração as diferenças entre os tipos do produto e garantiu uma comparação equitativa. A cada tipo de produto produzido e vendido pelos produtores-exportadores indianos e a cada um dos tipos produzidos e vendidos pela indústria da União foi atribuído um único número de controlo do produto (NCP). O número dependia das principais características do produto, neste caso, o tipo de aço, a resistência à tração, o revestimento, a superfície, o diâmetro e a forma. Por conseguinte, os tipos de fios exportados para a União foram comparados numa base NCP com os produtos produzidos e vendidos pela indústria da União que têm características iguais ou similares. Todos estes tipos estão abrangidos pela definição do produto em causa e do produto similar no aviso de início (5) e no regulamento que instituiu o direito provisório.
(17)
Uma parte reiterou a sua alegação de que tipos do produto designados «altamente técnicos» são diferentes e não permutáveis com outros tipos do produto em causa. Por conseguinte, deveriam ser excluídos da definição do produto. Segundo a jurisprudência, para determinar se os produtos são similares, de modo a que façam parte do mesmo produto, é necessário avaliar se partilham as mesmas características físicas e técnicas e se têm as mesmas utilizações finais e de base e a mesma relação qualidade/preço. A este respeito, a permutabilidade e concorrência entre esses produtos devem também ser avaliadas (6). O inquérito apurou que os tipos do produto «altamente técnicos» referidos pela parte apresentam as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base que os outros produtos sujeitos ao inquérito. São feitos de aço inoxidável e são fios, o processo de produção é semelhante e utiliza máquinas semelhantes, de modo a que os produtores podem passar de uma variante do produto para outra, em função da procura. Assim, embora diferentes tipos de fios não sejam diretamente permutáveis e não concorram diretamente, os produtores estão em concorrência em relação aos contratos que abrangem uma vasta gama de fios de aço inoxidável. Além disso, estes tipos do produto são produzidos e vendidos tanto pela indústria da União como pelos produtores-exportadores indianos e utilizam um método de produção semelhante. Por conseguinte, a alegação não pode ser aceite.
(18)
Em resposta à divulgação final, uma parte alegou ser insuficiente a análise efetuada pela Comissão para determinar se os tipos do produto designados «altamente técnicos» deveriam ser incluídos no inquérito. Este argumento é rejeitado. O inquérito estabeleceu que os tipos de produto altamente técnicos estão abrangidos pela definição do produto, tal como indicado no considerando 17. A parte deduz erradamente que todos os critérios referidos na jurisprudência têm de ser cumpridos em simultâneo; é uma dedução incorreta. De acordo com a jurisprudência (7), a Comissão goza de um amplo poder de apreciação na definição do âmbito do produto e tem de basear tal avaliação no conjunto de critérios desenvolvido pelo Tribunal. Frequentemente, como no caso vertente, alguns critérios apontam para um sentido e outros para o sentido inverso; em tal situação, a Comissão tem de efetuar uma avaliação global, como acontece no caso vertente. É, portanto, errada a pressuposição desta parte interessada de que os tipos de produto têm de partilhar todas as características para beneficiar da mesma definição do produto.
(19)
Alguns utilizadores alegaram que os fios de aço inoxidável ditos «série 200» deviam ser excluídos do âmbito do produto. Alegaram, em particular, que este tipo foi muito pouco produzido pela indústria da União. No entanto, esta alegação é infundada. Em primeiro lugar, o facto de um determinado tipo do produto não ser produzido pela indústria da União não é uma razão suficiente para o excluir do âmbito do inquérito, se o processo de produção for tal que os produtores da União poderiam começar a produzir o tipo do produto em causa. Em segundo lugar, tal como no caso dos fios altamente técnicos, verificou-se que estes tipos do produto em causa apresentam características físicas, químicas e técnicas de base idênticas ou similares, quando comparados com outros tipos do produto similar produzidos e vendidos pela indústria da União. Por conseguinte, a alegação não pode ser aceite.
(20)
Por outro lado, alegaram que o fio-máquina deveria ser incluído na definição do produto em causa. Todavia, o fio-máquina é a matéria-prima utilizada na produção do produto em causa, mas também pode ser utilizado para a produção de diferentes produtos como parafusos e pregos. Por conseguinte, contrariamente ao produto em causa, não constitui um produto siderúrgico acabado. Através do processo de perfilagem a frio, o fio-máquina pode ser transformado no produto em causa ou no produto similar, entre outros produtos. Nessa base, o fio-máquina não pode ser incluído na definição do âmbito do produto, na aceção do regulamento de base.
(21)
Atendendo ao que precede, confirma-se a definição de produto em causa e de produto similar que consta dos considerandos 21 a 24 do regulamento provisório.
C. DUMPING
1. Introdução
(22)
Durante as visitas de verificação às instalações dos três produtores-exportadores indianos incluídos na amostra inicial e na subsequente análise da informação recolhida, verificou-se que estas empresas tinham apresentado algumas informações que não podiam considerar-se fiáveis. A Comissão prosseguiu o seu inquérito, analisando todas as informações apresentadas na sequência da divulgação das conclusões provisórias e das subsequentes audições.
(23)
Tal como indicado no considerando 26 do regulamento provisório, no caso de um produtor-exportador, a Comissão tinha constatado que não era possível conciliar os custos declarados na resposta ao questionário com o sistema interno de declaração de custos da empresa. A empresa argumentou que a falta de conciliação se deveu a erros de registo e a um método de avaliação das existências divergente entre o sistema interno de declaração de custos e os dados publicados nas contas anuais.
(24)
Tal como explicado no considerando 28 do regulamento provisório, embora os dados contidos no sistema interno de declaração de custos fossem coerentes com as demonstrações financeiras auditadas a nível da empresa, não foi possível conciliar os dados gerados pelo sistema interno de declaração de custos da divisão de fios com os quadros de custos especificamente elaborados pela empresa em resposta ao questionário do inquérito. Por conseguinte, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, considerou-se que as informações incluídas no sistema interno de declaração de custos devem ser utilizadas para efeitos do inquérito anti-dumping.
(25)
Por esse motivo, a Comissão ajustou, a título provisório, os dados relativos aos custos fornecidos pelo produtor-exportador na sua resposta ao questionário, utilizando os dados disponíveis no sistema interno de declaração de custos.
(26)
Tal como referido no considerando 27 do regulamento provisório, o produtor-exportador alegou que os dados do sistema interno de declaração de custos não eram fiáveis e não deviam ser utilizados para efeitos do inquérito. A empresa assinalou vários erros e problemas conceptuais relativos aos valores declarados a nível interno, nos quais a Comissão tinha baseado o seu ajustamento dos custos. A empresa alegou que a Comissão devia ter baseado a sua análise nos custos declarados na resposta ao questionário. Além disso, numa fase posterior, na sequência de medidas provisórias, a empresa forneceu uma conciliação entre os dados relativos aos custos de divisão declarados a nível interno e a resposta ao questionário. Nesta base, e tendo em conta os elementos de prova recolhidos durante a visita às instalações, puderam ser aceites certos custos de produção inicialmente declarados por aquela empresa na sua resposta ao questionário.
(27)
No entanto, com base nos elementos de prova disponíveis, não foi possível considerar que a imputação de certos custos - como as despesas gerais e os custos de financiamento comunicados pela empresa na sua resposta ao questionário - fosse fiável para efeitos do inquérito. A Comissão considerou que estes custos devem ser repartidos com base no volume de negócios total da empresa e no custo dos produtos vendidos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base. Com base no que precede, a maior parte dos custos declarados na resposta ao questionário foi aceite e a repartição do volume de negócios foi acordada pela empresa na fase definitiva do inquérito. O nível da margem de dumping diminuiu, na sequência de uma revisão dos custos de embalagem e de certas despesas gerais. Considera-se, por conseguinte, que o artigo 18.o do regulamento de base deve deixar de se aplicar para estabelecer a margem de dumping relativa a este produtor-exportador.
(28)
Conforme indicado no considerando 30 do regulamento provisório, no caso de um segundo produtor-exportador, a Comissão verificou que as aquisições e o consumo de matérias-primas comunicados na resposta da empresa ao questionário não eram apoiados pelos dados constantes do sistema de gestão das existências do produtor. Afigurava-se, em especial, que a distribuição das classes de aço era diferente em cada uma das fontes. A Comissão estabeleceu que a classe de aço é um fator essencial para a determinação do custo do produto final, que a prestação de informações não fiáveis sobre a classe de aço é suscetível de distorcer gravemente a determinação dos custos e dos preços de venda dos diversos tipos do produto e que, por conseguinte, poderia ser enganosa, tendo advertido o produtor-exportador deste aspeto essencial em diversas ocasiões.
(29)
Conforme indicado no considerando 31 do regulamento provisório, o produtor-exportador alegou, porém, que os ficheiros informáticos com as aquisições de matérias-primas recolhidos pela Comissão durante a visita de verificação estavam incompletos, porque tinham sido efetuadas outras aquisições de matérias-primas por outras unidades da empresa, mas não tinham sido comunicadas, pelo que não foram incluídas nos ficheiros informáticos recolhidos durante a visita de verificação e examinados pela Comissão. Além disso, o produtor-exportador alegou que as discrepâncias observadas nas quantidades de classes de aço se deviam ao facto de algumas classes de aço se sobreporem em parte e de algumas partes do processo de produção não serem identificáveis ao nível das diferentes classes de aço.
(30)
No considerando 32 do regulamento provisório, a Comissão observou, contudo, que as alegações acima referidas efetuadas pela empresa relativamente às aquisições adicionais de matéria-prima não tinham sido confirmadas e, em qualquer caso, não eram suficientes para explicar as discrepâncias observadas a nível das diversas classes de aço. A Comissão observou igualmente que a empresa tinha alegado não ser possível fazer uma identificação exata pelas diferentes classes de aço em todas as fases do processo de produção. Esta observação pôs em causa a fiabilidade do sistema de prestação de informações sobre as classes de aço no seu conjunto. A informação fornecida relativamente às classes de aço foi, por isso, provisoriamente considerada como suscetível de induzir em erro.
(31)
No considerando 33 do regulamento provisório, a Comissão considerou que a distribuição comunicada de matéria-prima por classe de aço não é fiável, devendo ser provisoriamente ignorada, e que as determinações deviam ser feitas com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. Devido à falta de fiabilidade do sistema de apresentação de relatórios no seu conjunto, não foi possível fazer as determinações com base em qualquer das classes de aço. Por conseguinte, foi utilizado o consumo total de todas as matérias-primas no seu conjunto, sem considerar a distribuição por classe de aço, para calcular uma margem de dumping global para todos os produtos.
(32)
Na sequência da publicação das conclusões provisórias, a empresa contestou esta abordagem provisória em termos gerais, mas continuou a não estar em condições de apresentar um nível de correspondência «um para um» ao nível do NCP. Contudo, numa fase posterior do inquérito, a empresa apresentou um grau suficiente de conciliação quando as matérias-primas são agrupadas nas principais séries de classes de aço inoxidável segundo a sua composição química (séries 200, 300 e 400 da classificação AISI). A empresa também apresentou uma forma alternativa de agrupamento no qual a utilização final foi incluída como novo fator de agrupamento. No entanto, uma vez que não foi possível verificar a utilização final, a Comissão recalculou a margem de dumping a partir das classes de aço agrupadas com base na composição química expressa nas séries de classes de aço (séries 200, 300 e 400 da classificação AISI). As séries de classes de aço são um critério geralmente utilizado, objetivo e verificável, ao passo que, para esta empresa, a utilização do NCP não permite a conciliação completa e, por conseguinte, não garantiria uma comparação equitativa com base em dados fiáveis, na aceção do regulamento de base.
(33)
Uma vez que as informações complementares apresentadas pela empresa não permitem, no entanto, conciliar os dados com o nível de pormenor suficiente exigido para a investigação, mantém-se a conclusão provisória de que os sistemas de identificação da empresa não são suficientemente fiáveis, sendo aplicado o artigo 18.o do regulamento de base para a determinação definitiva do custo de produção e o cálculo da margem de dumping, que, consequentemente, tem por base a abordagem referida no considerando anterior.
(34)
Conforme indicado no considerando 34 do regulamento provisório, no caso do terceiro produtor-exportador, a Comissão constatou, durante a visita de verificação, que os fluxos de matéria-prima comunicados na resposta ao questionário não eram coerentes com os dados contidos no sistema de contabilidade do produtor. Aparentemente, a distribuição por classes de aço era diferente em cada uma das fontes.
(35)
Conforme indicado no considerando 35 do regulamento provisório, o produtor-exportador, embora tendo admitido alguns erros na sua resposta ao questionário, alegou que as diferenças nas quantidades globais de matéria-prima podiam ser conciliadas, tendo em conta as variações de existências. No entanto, a empresa alegou igualmente que as classes de aço que se sobrepunham parcialmente não permitiam efetuar uma conciliação exata por cada classe de aço. Nas suas observações na sequência das conclusões provisórias, afirmou ainda que, ocasionalmente, a classe de aço indicada na fatura da compra não corresponde ao tipo de aço que realmente é exportado. Além disso, a empresa alegou que as classes de aço não são utilizadas de forma precisa na indústria do aço inoxidável, mas que há diferenças entre as composições químicas publicadas das variantes de aço e os produtos reais. A empresa alegou que, tendo em conta as explicações fornecidas, as discrepâncias identificadas pela Comissão apenas dizem respeito a uma parte insignificante das suas exportações.
(36)
A Comissão considerou que o volume das discrepâncias detetadas não podia ser explicado por imprecisões ocasionais. Pelo contrário, os argumentos avançados contribuíam para pôr em causa a fiabilidade do sistema de comunicação de informações das classes de aço no seu conjunto, em especial considerando o caráter decisivo das classes de aço para a determinação do custo do produto final.
(37)
Contudo, numa fase posterior do inquérito, a empresa alegou que, se a Comissão não aceitar a sua comunicação inicial de classes de aço, pode ser obtido um resultado mais exato se, em vez de fundir todos os NCP - tal como se fizera na fase provisória -, a Comissão agrupar apenas os tipos de aço específicos, entre os quais se identificaram discrepâncias ou, em alternativa, agrupar as classes de aço segundo a sua composição química, expressa nas séries de classes de aço (séries 200, 300 e 400 da classificação AISI). A empresa apresentou ainda outro método de agrupamento complementar das classes de aço da série 300 em subgrupos mais pequenos.
(38)
Consequentemente, a Comissão recalculou a margem de dumping a partir dos grupos de aço inoxidável, com base na composição química expressa nas séries de classes de aço (séries 200, 300 e 400 da classificação AISI), a fim de seguir o método descrito no considerando 30. As séries de classes de aço são um critério geralmente utilizado, objetivo e verificável, ao passo que, para esta empresa, a utilização do NCP não permite a conciliação completa e, por conseguinte, não garantiria uma comparação equitativa com base em dados fiáveis, na aceção do regulamento de base.
(39)
Uma vez que as informações complementares apresentadas pela empresa não permitem, no entanto, conciliar os dados com o nível de pormenor suficiente exigido para a investigação, mantém-se a conclusão provisória de que os sistemas de identificação da empresa não são suficientemente fiáveis, sendo aplicado o artigo 18.o do regulamento de base para a determinação definitiva do custo de produção e o cálculo da margem de dumping, que, consequentemente, tem por base a abordagem referida no considerando anterior.
(40)
O autor da denúncia alegou que o agrupamento do produto em causa em classes de aço impediu a Comissão de realizar um teste de rendibilidade correto para determinar os valores normais por NCP.
(41)
A Comissão realiza a sua análise num nível que é compatível com os sistemas internos de contabilidade dos exportadores e dos produtores da União, que permitem a fundamentação dos dados comunicados. Por conseguinte, a alegação é rejeitada.
(42)
Na ausência de outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 37 e 38 do regulamento provisório.
2. Valor normal
(43)
No caso de um produtor-exportador, relativamente ao qual se aplica o artigo 18.o do regulamento de base, a determinação do valor normal foi revista na sequência da reavaliação do seu custo de produção. Na fase definitiva, o custo de produção foi determinado com base nos custos de produção declarados, aos quais foram adicionados os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais, incluindo custos de financiamento, utilizando um método de atribuição permitido pelo artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base.
(44)
Relativamente aos três novos produtores-exportadores incluídos na amostra e ao produtor-exportador que beneficiou de um exame individual, os volumes de vendas no mercado interno foram considerados representativos em termos globais, constituindo, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação da empresa para a União do produto em causa. O mesmo teste de representatividade foi efetuado relativamente a cada tipo do produto vendido pelos novos produtores incluídos na amostra nos respetivos mercados internos, tendo-se constatado que é comparável com os tipos do produto vendidos para exportação para a União, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base.
(45)
Estabelecendo a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito, a Comissão procurou determinar se as vendas no mercado interno de cada novo produtor-exportador incluído na amostra e do produtor-exportador ao qual foi concedido o exame individual poderiam ser consideradas como tendo sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, nos termos do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base.
(46)
No caso de um dos novos produtores-exportadores incluídos na amostra, a repartição dos custos inicialmente apresentada pela empresa foi considerada insuficiente, uma vez que não teve em conta a espessura do fio, que é um indutor de custos significativo. O método de imputação de custos foi ajustado com o acordo da empresa.
(47)
No caso de outro novo produtor-exportador incluído na amostra, foi corrigido um erro administrativo na determinação da margem de dumping. Além disso, o produtor solicitou à Comissão que efetuasse ajustamentos suplementares no teste de rendibilidade e nos preços. Estas alegações não foram consideradas justificadas.
(48)
No caso do produtor-exportador a quem foi concedido um exame individual, foi corrigido um erro administrativo nos cálculos. O mesmo produtor-exportador fez outras alegações sobre a determinação pela Comissão do nível dos encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como dos custos de transporte interno, e solicitou um ajustamento tendo em conta as diferenças físicas do produto em causa nos mercados interno e de exportação. Estes ajustamentos solicitados pelo produtor-exportador foram rejeitados, uma vez que os cálculos se basearam nos dados apresentados pela empresa, os quais tinham sido verificados durante a visita, e porque a alegação relativa às diferenças físicas não foi fundamentada.
(49)
Consequentemente, a metodologia para a determinação do valor normal, tal como descrita nos considerandos 39 a 48 do regulamento provisório, é confirmada, tendo sido aplicada aos três novos produtores-exportadores incluídos na amostra e ao produtor-exportador objeto de exame individual.
3. Preço de exportação
(50)
Relativamente a um produtor-exportador, na sequência das suas alegações, foram corrigidos certos erros administrativos relativos à utilização ocasional de uma taxa de câmbio errada e à inclusão, por erro, de determinadas vendas intragrupo no cálculo do dumping.
(51)
Em relação a um segundo produtor-exportador, as vendas por intermédio de uma empresa coligada na União foram incluídas no cálculo do dumping.
(52)
Um outro produtor-exportador recentemente incluído na amostra alegou que as prestações que tinha recebido no âmbito dos regimes de subvenção DEPB e SDD deviam ser adicionadas aos preços de exportação.
(53)
Ainda outro produtor-exportador recentemente incluído na amostra declarou as prestações recebidas ao abrigo do regime de subvenção DDS como subsídios de custo negativo, que aumentam artificialmente os preços de exportação.
(54)
A Comissão analisou o comportamento dos preços de ambas as empresas no mercado da União e chegou às suas conclusões, que resultam da aplicação do artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base e, por conseguinte, não exigem novos ajustamentos. A alegação da primeira empresa foi, por conseguinte, rejeitada, não sendo considerada a subvenção da segunda.
(55)
Um novo produtor-exportador incluído na amostra alegou que os seus preços de exportação deveriam ser corrigidos em alta para que ficassem em conformidade com os seus preços no mercado interno, uma vez que as vendas no mercado interno eram efetuadas com um nome de marca própria, atraindo preços mais elevados. A empresa não pôde, no entanto, sustentar que as faturas relativamente às quais apresentou o pedido se referiam, de facto, a vendas de marca, pelo que a alegação foi rejeitada.
(56)
Na ausência de outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 50 a 52 do regulamento provisório.
4. Comparação
(57)
Um produtor-exportador alegou que, uma vez que todos os NCP tinham sido agrupados para a determinação do seu custo de produção, os preços de exportação deviam ser tratados de forma idêntica e que deveria ter sido utilizado um único preço de exportação para efeitos de comparação com o valor normal.
(58)
Na sua investigação, a Comissão tinha em vista a obtenção de dados sobre os custos e os preços de exportação com base no NCP; contudo, não obteve da empresa em causa as necessárias conciliações que teriam permitido identificar de forma fiável os custos de produção nessa base. O inquérito concluiu, no entanto, que não existem deficiências com os níveis dos preços de exportação comunicados pelos NCP e que, por conseguinte, não seria adequado aplicar o artigo 18.o do regulamento de base para a determinação dos preços de exportação efetivos. A Comissão não considera que a redução do nível de detalhe dos preços comunicados seja adequada em relação às normas do inquérito, a fim de proceder a uma comparação equitativa; por isso, a alegação foi rejeitada.
(59)
Na ausência de outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 53 a 55 do regulamento provisório.
5. Margens de dumping
(60)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado estabelecido para o produto similar foi comparado com o preço de exportação médio ponderado do produto correspondente, no que diz respeito a cada uma das empresas incluídas na amostra.
(61)
Em conformidade com o disposto no artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base, devido à aplicação do artigo 18.o do regulamento de base a dois dos três produtores-exportadores inicialmente incluídos na amostra, a margem de dumping dos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito e que não foram incluídos na amostra é determinada com base na margem média de dumping do produtor-exportador inicialmente incluído na amostra, ao qual já não se aplica o artigo 18.o do regulamento de base, e das duas novas empresas incluídas na amostra com margens de dumping que não são de minimis. Assim, a margem de dumping calculada para as empresas colaborantes não incluídas na amostra foi fixada em 8,4 %.
(62)
No que se refere a todos os outros produtores-exportadores do país em causa, a Comissão determinou primeiramente o seu nível de colaboração. Para o efeito, procedeu-se a uma comparação entre o total das quantidades exportadas indicadas nas respostas aos questionários e as importações totais provenientes do país em causa, tal como registadas nas estatísticas de importação do Eurostat. Atendendo ao elevado nível de colaboração registado, a margem de dumping residual foi estabelecida ao nível da margem de dumping mais elevada determinada relativamente aos produtores-exportadores incluídos na amostra. Nesta base, o nível de dumping à escala nacional foi estabelecido em 16,2 %.
(63)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping médias ponderadas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping definitiva
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Grupo Venus
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Empresas colaborantes não incluídas na amostra
8,4 %
Todas as outras empresas
16,2 %
D. INDÚSTRIA DA UNIÃO
1. Indústria da União
(64)
Alguns utilizadores contestaram o número de produtores da União, tal como indicado no considerando 63 do regulamento provisório. Alegam que o número de produtores foi incorretamente avaliado e, na realidade, há menos produtores presentes no mercado da União.
(65)
A Comissão indica que a referida alegação não foi fundamentada por qualquer elemento de prova. A Comissão verificou o número de produtores da União constante da alegação, ao verificar o estatuto e também durante o inquérito. A este respeito a Comissão contactou os 27 produtores conhecidos da União. O inquérito confirmou que havia 27 produtores da União que fabricavam o produto similar na União durante o período de inquérito. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada e o considerando 63 do regulamento provisório é confirmado.
2. Produção da União e amostragem de produtores da União
(66)
Na ausência de observações, confirma-se o teor dos considerandos 64 a 67 do regulamento provisório.
E. PREJUÍZO
1. Consumo da União
(67)
Alguns utilizadores alegaram que a análise do prejuízo não deveria ter tido em conta os dados relativos a 2009 porque a crise financeira desse ano teve efeitos de distorção, em especial sobre o consumo da União. Todavia, mesmo que 2009 fosse excluído da análise, continuaria a existir uma tendência crescente para consumo (+ 5 %), que é uma indicação de melhoria do mercado. Além disso, os efeitos negativos da crise financeira são reconhecidos no considerando 68 do regulamento provisório. Na ausência de outras observações, confirma-se o teor do considerando 68 do regulamento provisório.
2. Importações na União provenientes do país em causa
(68)
A margem de dumping estabelecida para a Macro Bars and Wires é inferior ao limiar de minimis previsto no artigo 9.o, n.o 3, do regulamento de base. Por conseguinte, considera-se que este produtor-exportador não praticou dumping, na aceção do artigo 1.o, n.o 2, do regulamento de base, durante o período de inquérito. Assim, os seus volumes de importação foram excluídos do volume (provisoriamente estabelecido) de importações objeto de dumping provenientes do país em causa. Um produtor-exportador, a saber, o Grupo Venus, alegou que certas transações tinham sido contabilizadas duas vezes por engano. A Comissão concordou com o produtor-exportador e ajustou o volume total das importações objeto de dumping, suprimindo estas transações.
(69)
Por conseguinte, o volume, a parte de mercado e o preço médio das importações objeto de dumping foram revistos.
(70)
Volume e parte de mercado das importações objeto de dumping:
2009
2010
2011
Período de inquérito
Volume
15 826
27 291
34 494
33 252
Índice (2009 = 100)
100
172
218
210
Parte de mercado
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Índice (2009 = 100)
100
121
146
140
Fonte: Eurostat e respostas ao questionário
(71)
A Macro Bars and Wires exportou quantidades limitadas do produto em causa durante o PI e as transações do grupo Venus acima referidas constituíram igualmente quantidades limitadas, pelo que a dedução destes volumes de importação do volume total de importações objeto de dumping provenientes do país em causa não provoca alterações significativas nas tendências, tal como descrito nos considerandos 69 e 71 do regulamento provisório. Assim, confirma-se o teor destes considerandos do regulamento provisório.
(72)
Preço médio das importações objeto de dumping:
2009
2010
2011
Período de inquérito
Preço médio
2 380
2 811
3 259
3 207
Índice (2009 = 100)
100
118
137
135
Fonte: Eurostat e respostas ao questionário
(73)
O ajustamento do volume das importações objeto de dumping não resulta em qualquer alteração significativa nos preços médios das importações objeto de dumping provenientes da Índia ou no cálculo da subcotação dos preços. A margem média ponderada de subcotação dos preços é de 15 %, o que confirma as conclusões do regulamento provisório.
(74)
Um produtor-exportador indiano alegou que os preços de venda na União pareciam altamente implausíveis e suscetíveis de serem falseados. É, contudo, de sublinhar que os preços utilizados nos cálculos de subcotação dos preços foram o resultado de informações recolhidas e verificadas durante inquéritos realizados nas instalações dos produtores da União incluídos na amostra.
(75)
Confirmam-se as conclusões extraídas dos resultados referidos nos considerandos 75 a 77 do regulamento provisório.
3. Situação económica da indústria da União
(76)
Algumas partes alegaram que os resultados obtidos pela indústria da União devem ser considerados como razoavelmente positivos no contexto da crise económica global e que, à exceção de um indicador de prejuízo, nomeadamente, a parte de mercado, nenhum dos outros indicadores apontava para a existência de prejuízo.
(77)
Uma parte alegou que os preços de venda médios da indústria da União aumentaram cerca de 34 %, muito mais do que o seu custo de produção, que aumentou 13 % durante o mesmo período. A este propósito, convém notar que, no início do período considerado, designadamente em 2009, a indústria da União vendia abaixo do custo de produção, e apenas conseguiu vender acima do custo de produção a partir de 2011.
(78)
O inquérito revelou que, apesar de alguns indicadores de prejuízo, como os volumes de produção e a utilização da capacidade terem tido uma tendência positiva, ou permanecido estáveis, como o emprego, um número de outros indicadores relacionados com a situação financeira da indústria da União, nomeadamente a rendibilidade, o cash flow, os investimentos e o retorno dos investimentos não tiveram uma tendência satisfatória durante o período considerado. Se bem que o indicador relativo aos investimentos tenha melhorado em 2010, caiu abaixo dos valores de 2009 em 2011 e no PI. Embora seja verdade que o retorno dos investimentos melhorou de 2009 a 2011, atingindo 6,7 %, caiu de novo para 0,8 % no PI. Do mesmo modo, os indicadores relativos à rendibilidade e ao cash flow melhoraram até 2011, começando novamente a deteriorar-se no PI. Por conseguinte, pode concluir-se que a indústria da União começou a melhorar após 2009, mas que a sua recuperação foi posteriormente entravada pelas importações objeto de dumping provenientes do país em causa.
(79)
A pedido de uma parte interessada, confirma-se que os níveis das existências estabelecidos no considerando 100 do regulamento provisório diziam respeito à atividade das empresas da União incluídas na amostra.
(80)
A indústria da União argumentou que a margem de lucro-alvo de 5 % fixada na fase provisória era demasiado baixa. A parte não fundamentou suficientemente a sua alegação. O considerando 95 do regulamento provisório explica as razões subjacentes à escolha desta margem de lucro, não tendo o inquérito revelado quaisquer motivos para a alterar. Deste modo, mantém-se a margem de lucro de 5 % para efeito das conclusões definitivas.
(81)
Um produtor-exportador alegou que as dificuldades enfrentadas pela indústria da União se devem, em grande medida, a problemas estruturais e que, por conseguinte, a margem de lucro pretendida de 5 % não era realista.
(82)
Recorde-se que, de acordo com a jurisprudência (8), as instituições têm de determinar a margem de lucro que a indústria da União poderia razoavelmente esperar em condições normais de concorrência, na ausência de importações que sejam objeto de dumping. Em 2007, a margem de lucro foi de 3,7 %; a partir de 2008, devido à crise económica e financeira, tornou-se negativa. A denúncia alegava - e o inquérito confirmou - que as importações objeto de dumping começaram a entrar no mercado da União a partir de 2007, quando o volume das importações passou de 17 727 toneladas, em 2006, para 24 811 toneladas. Assim, não foi possível determinar a margem de lucro pretendida com base no lucro que os produtores da União do produto similar poderiam razoavelmente esperar. Por conseguinte, tal como se explica no considerando 95 do regulamento provisório, a Comissão considerou adequado utilizar a margem de lucro de 5 %, com base no lucro real observado noutras partes da indústria siderúrgica que não sofreram de importações objeto de dumping e subvencionadas, tal como noutros inquéritos de produtos similares no mesmo setor (9). Por outro lado, é de assinalar que a margem de lucro de 3,7 % observada em 2007 é considerada, em todo o caso, demasiado baixa devido à presença e ao aumento das importações objeto de dumping. Deste modo, mantém-se a margem de lucro de 5 % para efeito das conclusões definitivas.
4. Conclusão sobre o prejuízo
(83)
Por conseguinte, a Comissão concluiu que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base. Na ausência de outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 78 a 105 do regulamento provisório.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Efeito das importações objeto de dumping
(84)
Um produtor-exportador alegou que o regulamento provisório ignorou que a indústria da União conseguiu beneficiar do aumento do consumo desde 2009 e que a Comissão não pode presumir que a indústria da União vá conseguir manter a sua parte de mercado indefinidamente.
(85)
Em resposta a estes argumentos, há que assinalar que o inquérito revelou que a parte de mercado das importações objeto de dumping provenientes da Índia aumentou a um ritmo mais acelerado do que o consumo no mercado da União. O volume das importações indianas objeto de dumping registou um aumento de 110 %, ao passo que o consumo aumentou 50 % durante o mesmo período. O inquérito também revelou que o preço médio indiano foi sempre inferior ao preço médio da indústria da União durante o mesmo período e subcotou o preço médio da indústria da União em 15 % durante o PI. Consequentemente, embora a indústria da União tenha, com efeito, beneficiado do aumento do consumo em certa medida e tenha também conseguido aumentar os seus volumes de vendas em 40 %, não pôde manter a sua parte de mercado como seria de esperar no âmbito da melhoria das condições de mercado e dada a capacidade de produção livre da indústria da União.
2. Efeito de outros fatores
2.1. Importações não objeto de dumping
(86)
Ao longo do período considerado, a evolução das importações e dos preços que não foram objeto de dumping é comparável com a evolução das importações e dos preços que foram objeto de dumping. Além disso, os preços das importações objeto de dumping estavam fundamentalmente ao mesmo nível que os preços das importações que não foram objeto de dumping, na medida em que os preços de importação médios não objeto de dumping foram 0,4 % mais baixos. Além disso, o volume das importações não objeto de dumping é inferior a seis por cento das importações totais do país em causa e ligeiramente superior a 1 % da parte de mercado. Deste modo, a Comissão considera que o prejuízo causado pelas importações não objeto de dumping provenientes do país em causa não quebra o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping provenientes do país em causae o importante prejuízo sofrido pela indústria da União durante o PI.
2.2. Importações provenientes de países terceiros
(87)
Dois produtores-exportadores indianos e o Governo da Índia reiteraram a alegação de que as importações de fio de aço inoxidável provenientes da República Popular da China deveriam ter sido incluídas no inquérito e que o impacto das importações provenientes deste país sobre o mercado da União e a indústria da União tinha sido subestimado.
(88)
Tal como mencionado no considerando 115 do regulamento provisório, desde a fase inicial até à data não foram apresentadas provas de dumping causador de prejuízo para a indústria da União que possam justificar o início de um inquérito anti-dumping sobre as importações originárias da República Popular da China. A alegação de que esse país devia ter sido incluído no âmbito do inquérito é, por conseguinte, rejeitada por falta de fundamento.
(89)
Contudo, as importações provenientes da República Popular da China mostraram uma tendência crescente durante o período considerado, tendo atingido uma parte de mercado de 8,3 % durante o PI, tal como indicado no considerando 113 do regulamento provisório. Além disso, os preços de importação chineses eram mais baixos do que os preços da indústria da União e os dos produtores-exportadores indianos no mercado da União. Por conseguinte, averiguou-se se as importações provenientes da República Popular da China podiam ter contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria da União e quebrado o nexo de causalidade entre o prejuízo e as importações indianas objeto de dumping.
(90)
A informação disponível na fase provisória deixava entender que a gama do produto das importações chinesas era diferente e que as gamas em que os produtos chineses estavam presentes eram diferentes em comparação com os produtos vendidos pela indústria da União ou mesmo com os produtos de origem indiana vendidos no mercado da União.
(91)
Após a publicação da medida provisória, a Comissão recebeu várias alegações defendendo a possibilidade de as importações chinesas, a baixos preços, ocorridas durante o PI quebrarem o nexo de causalidade entre as importações indianas objeto de dumping e o importante prejuízo sofrido pela indústria da União.
(92)
A análise efetuada com base nas estatísticas de importação relativas aos dois códigos NC objeto de inquérito mostrou que 29 % das importações chinesas foram efetuadas no segmento inferior do mercado (ao abrigo do código NC 7223 00 99). Esta situação explica, em parte, por que razão os preços chineses são, em média, inferiores aos da indústria da União e aos dos produtores-exportadores indianos. As estatísticas para o código NC 7223 00 99 mostraram igualmente que os clientes dos produtores chineses se concentravam no Reino Unido, onde a indústria da União praticamente não produzia.
Preço médio (EUR/TM)
2009
2010
2011
Período de inquérito
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Fonte: Eurostat
(93)
No que se refere ao código NC 7223 00 19, as análises efetuadas com base no NCP mostraram que a indústria da União e os produtores indianos competiam sobretudo no segmento superior do mercado, onde os preços poderiam ser quatro vezes mais elevados do que os preços no segmento inferior do mesmo código NC (10). O inquérito mostrou também que, de um modo geral, as variações de preços estão ligadas ao tipo do produto e ao teor de níquel.
(94)
No que se refere ao nível de preços das importações provenientes da República Popular da China, importa assinalar que, de 2009 até ao PI, o preço médio das importações chinesas permaneceu acima dos preços das exportações objeto de dumping provenientes da Índia, como se pode observar no quadro que se segue, que mostra o preço médio das exportações chinesas objeto de dumping, classificadas no código NC 7223 00 19.
Preço médio (EUR/TM)
2009
2010
2011
Período de inquérito
IP + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Fonte: Eurostat
(95)
No PI, pela primeira vez, o preço de importação médio chinês desceu abaixo do preço de importação indiano para as importações objeto de dumping. Todavia, verificou-se que esta situação era de natureza temporária, pois o nível de preços chineses no ano seguinte ao PI aumentou e voltou a ser superior aos preços indianos.
(96)
Além disso, a comparação entre os volumes de importação provenientes da Índia e da República Popular da China revelou que, em qualquer ponto durante o período considerado e, em especial, no PI, as importações provenientes da República Popular da China se situaram a níveis muito inferiores aos das importações provenientes da Índia. Os volumes de importação da República Popular da China atingiram, basicamente, menos de metade do total das importações provenientes da Índia.
(97)
Por conseguinte, mesmo se as importações da República Popular da China contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União, não podiam ter afetado a situação da indústria da União a ponto de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping provenientes da Índia e o prejuízo sofrido pela indústria da União. Confirma-se, então, o teor do considerando 113 do regulamento provisório.
2.3. Concorrência de outros produtores da União
(98)
Uma parte alegou que o fraco desempenho financeiro dos produtores da União poderia ter sido causado pela concorrência de outros produtores da União que não participaram na denúncia ou não apoiaram o inquérito no início do processo.
(99)
A parte de mercado de outros produtores da União evoluiu da seguinte forma:
2009
2010
2011
Período de inquérito
Vendas na União de outros produtores da União (TM)
34 926
55 740
55 124
55 124
Índice (2009 = 100)
100
160
158
158
Parte de mercado de outros produtores da União
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Fonte: denúncia e respostas atuais
(100)
Os produtores da União que não participaram na denúncia e que não apoiaram especificamente o inquérito representaram 44 % do total das vendas da União indicado no considerando 86 do regulamento provisório. O respetivo volume de vendas aumentou 58 %, passando de um nível estimado em 34 926 toneladas em 2009 para 55 124 toneladas durante o período considerado. No entanto, esse aumento é relativamente modesto em comparação com o aumento das importações objeto de dumping provenientes do país em causa no mesmo período (+ 110 %). Acresce que a parte de mercado desses produtores da União se manteve relativamente estável durante o período considerado, não havendo qualquer indicação de que os seus preços fossem mais baixos do que os dos produtores da União incluídos na amostra. Conclui-se, deste modo, que as suas vendas no mercado da União não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
3. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(101)
Na ausência de observações, confirma-se o teor dos considerandos 121 a 124 do regulamento provisório.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Generalidades
(102)
Na ausência de observações, confirma-se o teor do considerando 125 do regulamento provisório.
2. Interesse da indústria da União
(103)
Na ausência de observações, confirma-se o teor dos considerandos 126 a 133 do regulamento provisório.
3. Interesse dos importadores independentes
(104)
Na ausência de observações, confirma-se o teor dos considerandos 142 a 144 do regulamento provisório.
4. Interesse dos utilizadores
(105)
Na sequência da instituição das medidas provisórias, sete utilizadores e uma associação de utilizadores contactaram a Comissão e mostraram-se interessados em colaborar no inquérito. Na sequência do seu pedido, foram-lhes enviados questionários em abril de 2013. Contudo, apenas dois utilizadores responderam na íntegra ao questionário e, na globalidade, os utilizadores que colaboraram no inquérito representaram 12 % do total das importações provenientes da Índia, durante o PI, e 2,5 % do consumo total da União, sendo que empregam 32 pessoas envolvidas no fabrico de produtos acabados que incorporam o produto em causa. O impacto económico das medidas sobre os utilizadores foi reavaliado com base nos novos dados disponíveis nas respostas ao questionário e dois utilizadores foram visitados para verificar as informações prestadas.
(106)
Os utilizadores alegaram que o nível de rendibilidade de 9 %, referido no considerando 136 do regulamento provisório, era demasiado elevado e não representativo da indústria utilizadora. Na sequência da receção das respostas ao questionário adicional, a rendibilidade média de todos os utilizadores que colaboraram no inquérito foi recalculada e estabelecida em 2 % do volume de negócios.
(107)
Verificou-se igualmente que, em média, no que se refere aos utilizadores que colaboraram no inquérito, as aquisições ao país em causa constituíram 44 % das aquisições totais do produto em causa, e que o país em causa representava a fonte exclusiva de abastecimento de dois dos utilizadores que colaboraram no inquérito. Durante o PI, o volume de negócios do produto que incorpora o produto em causa representou, em média, 14 % do volume de negócios total dos utilizadores que colaboraram.
(108)
Partindo do cenário mais pessimista para o mercado da União - ou seja, que nenhum aumento de preço potencial pudesse repercutir-se na cadeia de distribuição e que os utilizadores continuassem a fazer compras no país em causa nos volumes anteriores -, o impacto do direito sobre a rendibilidade dos utilizadores obtida com atividades que utilizem ou incorporem o produto em causa significaria uma diminuição até ao ponto em que os utilizadores passariam a sofrer perdas, atingindo uma rendibilidade (negativa) de - 0,6 %.
(109)
A Comissão reconhece que o impacto a curto e a médio prazo será mais importante, a nível individual, para os utilizadores que se abastecem na totalidade através de importações provenientes da Índia. Contudo, são relativamente poucos (dois dos utilizadores colaborantes). Acrescente-se que, desde que o seu produtor indiano colabore, têm a possibilidade de solicitar o reembolso dos direitos, em conformidade com o artigo 11.o do regulamento de base, se todas as condições para tal restituição forem cumpridas.
(110)
Alguns utilizadores reiteraram a sua preocupação de que as medidas pudessem atingir determinados tipos de fios não produzidos na Europa, designadamente tipos incluídos na denominada série 200, como descrito no considerando 139 do regulamento provisório. Segundo os utilizadores, a ausência de produção na União deve-se à limitada procura e à especificidade do processo de produção.
(111)
No entanto, o inquérito revelou que este tipo de fios de aço inoxidável é produzido pela indústria da União e que representa uma parte limitada do mercado da União. Para os utilizadores, existem também fontes de abastecimento alternativas disponíveis em países não sujeitos a medidas anti-dumping ou antissubvenções. Acrescente-se que outros tipos de fios de aço inoxidável podem ser utilizados para os mesmos fins. Assim, a instituição de medidas não pode ter um impacto significativo no mercado da União e nestes utilizadores. Esta alegação é, por conseguinte, rejeitada.
(112)
Alguns utilizadores referiram um prazo de entrega mais longo para o produto similar pelos produtores da União em comparação com o prazo de entrega do produto em causa proveniente da Índia. Contudo, a possibilidade de os negociantes e os comerciantes armazenarem os produtos e poderem disponibilizá-los rapidamente não invalida os elementos de prova concretos que confirmam os efeitos negativos das importações objeto de dumping. Por conseguinte, o argumento tem de ser rejeitado.
(113)
Tendo em conta as considerações anteriores, ainda que alguns utilizadores possam ser mais afetados pelas medidas sobre as importações provenientes do país em causa do que outros, considera-se que, na globalidade, o mercado da União irá beneficiar com a instituição das medidas. Em especial, considera-se que o restabelecimento de condições de comércio equitativas no mercado da União permitirá que a indústria da União alinhe os seus preços com o custo de produção; mantenha a produção e o emprego; recupere a parte de mercado anteriormente perdida e beneficie de economias de escala mais significativas. Esta situação ajudará a indústria a atingir margens de lucro razoáveis que lhe permitirão funcionar eficientemente a médio e longo prazo. Por outro lado, a indústria irá melhorar a sua situação financeira global. O inquérito estabeleceu ainda que as medidas terão um impacto global limitado sobre os utilizadores e os importadores independentes. Conclui-se, por conseguinte, que os benefícios globais das medidas parecem compensar o impacto sobre os utilizadores do produto em causa no mercado da União.
5. Conclusão sobre o interesse da União
(114)
Tendo em conta o que precede, confirma-se a avaliação feita nos considerandos 145 e 146 do regulamento provisório.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(115)
Para um dos produtores-exportadores, o cálculo da eliminação do prejuízo foi ajustado para um nível inferior, na sequência da sua alegação de que haveria erros administrativos na medida em que se tinha confundido a taxa de câmbio para determinadas transações e a inclusão das transações intragrupo no cálculo. Na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 148 a 151 do regulamento provisório.
(116)
O mesmo produtor-exportador alegou que as exportações indianas para a UE são efetuadas a grossistas e que as vendas realizadas pela indústria da União no mercado da União são efetuadas aos utilizadores finais, pelo que a Comissão não comparou o nível adequado de comercialização. No entanto, o inquérito revelou que os produtores-exportadores indianos vendem a ambas as categorias de clientes e que estão em concorrência com os produtores da União para as mesmas categorias de clientes.
2. Conclusão sobre o nível de eliminação do prejuízo
(117)
Não foi calculada uma margem de prejuízo individual para a Macro Bars and Wires, dado que a margem anti-dumping definitiva desta empresa se situava ao nível de minimis, tal como indicado no considerando 51.
(118)
A metodologia utilizada no regulamento provisório é confirmada.
3. Medidas definitivas
(119)
À luz do que precede e em conformidade com o artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base, deverá ser instituído um direito anti-dumping definitivo a um nível suficiente para eliminar o prejuízo causado pelas importações objeto de dumping, tendo em conta a margem de subvenção imposta pelo Regulamento (UE) n.o 419/2013 da Comissão.
(120)
Por conseguinte, as taxas do direito anti-dumping foram estabelecidas comparando as margens de prejuízo com as margens de dumping, tendo as margens de subvenção em conta ao deduzi-las da respetiva margem de dumping. Assim, os direitos anti-dumping definitivos devem ser os seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Direito de compensação
Margem de prejuízo
Direito anti-dumping definitivo
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Grupo Venus
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Empresas colaborantes não incluídas na amostra
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Todas as outras empresas
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
As taxas do direito anti-dumping individuais especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nos resultados do presente inquérito. Traduzem, assim, a situação verificada durante o inquérito no tocante a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala do país a «todas as outras empresas») são exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários da Índia e produzidos pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa cujos nome e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, estando sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(122)
Um produtor-exportador do país em causa propôs compromissos de preços nos termos do disposto no do artigo 8.o, n.o 1, do regulamento de base.
(123)
Nos últimos anos, o produto em causa tem vindo a mostrar uma considerável volatilidade de preços, pelo que não é apropriado para um compromisso de estabelecimento de um preço fixo. Para ultrapassar este problema, o produtor-exportador indiano propôs uma cláusula de indexação com base nos custos das matérias-primas. De notar, a este respeito, que não foi possível estabelecer uma relação direta e precisa entre a flutuação de preços e a do índice, pelo que a indexação não se considera adequada. Além disso, o inquérito permitiu apurar que existem diferentes tipos do produto em causa, que não é fácil distingui-los e que há consideráveis diferenças de preços.
(124)
Por outro lado, o produtor-exportador produz uma gama de fios de aço inoxidável e pode vendê-los aos mesmos clientes na União através de empresas comerciais coligadas. Isto criaria um grave risco de compensação cruzada e tornaria extremamente difícil um controlo eficaz do compromisso.
(125)
Com base no exposto, a Comissão concluiu que a proposta de compromisso não pode ser aceite.
(126)
Qualquer pedido de aplicação de uma taxa do direito anti-dumping individual de uma empresa (na sequência, nomeadamente, de uma alteração da designação da entidade jurídica ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (11) e conter todas as informações pertinentes, como a eventual alteração das atividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associadas, por exemplo, a essa alteração da designação ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento que impõe os direitos anti-dumping definitivos será alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
4. Cobrança definitiva dos direitos anti-dumping provisórios
(127)
Tendo em conta a amplitude das margens de dumping apuradas e o nível do prejuízo causado à indústria da União, considera-se necessário que os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório, instituído pelo regulamento provisório, sejam cobrados, a título definitivo, até ao montante dos direitos definitivos instituídos,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de fio de aço inoxidável, contendo, em peso:
-
2,5 % ou mais de níquel, com exceção do fio contendo, em peso, 28 % ou mais, mas não mais de 31 %, de níquel e 20 % ou mais, mas não mais de 22 %, de crómio,
-
menos de 2,5 % de níquel, com exceção do fio contendo, em peso, 13 % ou mais, mas não mais de 25 %, de crómio e 3,5 % ou mais, mas não mais de 6 %, de alumínio,
atualmente classificado nos códigos NC 7223 00 19 e 7223 00 99 e originário da Índia.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito (%)
Código adicional TARIC
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Empresas constantes do anexo
5,0
B781
Todas as outras empresas
12,5
B999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Se qualquer produtor-exportador do país em causa apresentar à Comissão elementos de prova suficientes de que:
a)
não exportou as mercadorias descritas no artigo 1.o, n.o 1, provenientes do país em causa durante o período de inquérito (1 de abril de 2011 a 31 de março de 2012);
b)
não está coligado com um exportador ou produtor sujeito às medidas instituídas pelo presente regulamento; e
c)
após o termo do período de inquérito, exportou efetivamente as mercadorias em causa ou subscreveu uma obrigação contratual e irrevogável de exportação de uma quantidade significativa dessas mercadorias para a União,
o artigo 1.o, n.o 2, pode ser alterado, aditando o novo produtor-exportador à lista constante do anexo.
Artigo 3.o
Os montantes garantidos pelos direitos anti-dumping provisórios em conformidade com o Regulamento (UE) n.o 418/2013 da Comissão sobre as importações de fio de aço inoxidável, contendo, em peso:
-
2,5 % ou mais de níquel, com exceção do fio contendo, em peso, 28 % ou mais, mas não mais de 31 %, de níquel e 20 % ou mais, mas não mais de 22 %, de crómio,
-
menos de 2,5 % de níquel, com exceção do fio contendo, em peso, 13 % ou mais, mas não mais de 25 %, de crómio e 3,5 % ou mais, mas não mais de 6 %, de alumínio,
originário da Índia, atualmente classificado nos códigos NC 7223 00 19 e 7223 00 99, devem ser cobrados a título definitivo. São liberados os montantes garantidos que excedam as taxas do direito anti-dumping definitivo.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 5 de novembro de 2013.