РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 875/2013 DO CONSELHO
de 2 de setembro de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certas preparações ou conservas de milho doce em grão originárias da Tailândia, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 291.o, n.o 2,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o e o artigo 11.o, n.o 2,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia, após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
O Conselho, na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), instituiu, pelo Regulamento (CE) n.o 682/2007 (2), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de certas preparações ou conservas de milho doce em grão, atualmente classificadas nos códigos NC ex 2001 90 30 e ex 2005 80 00, originárias da Tailândia («medidas anti-dumping definitivas»). As medidas assumiram a forma de um direito ad valorem, oscilando entre 3,1 % e 12,9 %.
(2)
O Regulamento (CE) n.o 954/2008 (3) alterou o Regulamento (CE) n.o 682/2007, no que respeita à taxa do direito instituído para uma empresa e para «Todas as outras empresas». As taxas do direito alteradas variam entre 3,1 % e 14,3 %. As importações provenientes de dois produtores-exportadores tailandeses, cujos compromissos foram aceites pela Decisão 2007/424/CE da Comissão (4), foram isentas do direito.
(3)
O Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 847/2009 (5), considerou que os compromissos de preços com preços mínimos de importação fixos já não eram adequados para neutralizar o efeito prejudicial do dumping. Consequentemente, os compromissos aceites foram denunciados, tendo as propostas de compromisso de dez outros produtores-exportadores tailandeses sido rejeitadas.
2. Pedido de reexame da caducidade
(4)
Na sequência da publicação de um aviso de caducidade iminente (6) das medidas anti-dumping definitivas em vigor, a Comissão recebeu, em 19 de março de 2012, um pedido de início de um reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. O pedido foi apresentado pela Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) («requerente»), em nome de produtores que representam uma parte importante da produção total da União de preparações ou conservas de milho doce, neste caso mais de 50 %.
(5)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
3. Início de um reexame da caducidade
(6)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 19 de junho de 2012, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (7) («aviso de início»), o início de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
4. Inquérito
4.1. Período de inquérito de reexame e período considerado
(7)
O inquérito sobre a continuação do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2011 e 31 de março de 2012 («período de inquérito de reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2008 e o final do período de inquérito de reexame («período considerado»).
4.2. Partes interessadas no processo
(8)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os requerentes, os outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores da Tailândia, os importadores independentes e os utilizadores conhecidos como interessados, bem como os representantes do país de exportação. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(9)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(10)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores da Tailândia e de importadores independentes na União envolvidos no inquérito, no aviso de início foi prevista a possibilidade de recorrer à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para poder decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, as partes acima referidas foram convidadas a darem-se a conhecer à Comissão no prazo de 15 dias a partir do início do reexame e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(11)
No que diz respeito à seleção da amostra dos produtores-exportadores na Tailândia, a Comissão recebeu informações completas de 17 produtores-exportadores, dos quais nove tinham efetuado exportações para a União durante o PIR. A Comissão decidiu selecionar uma amostra de três produtores-exportadores cujas exportações combinadas representavam 90 % das quantidades totais exportadas para a União pelos produtores-exportadores colaborantes durante o PIR.
(12)
Uma vez que só foi recebida uma resposta de um importador independente, a amostragem não foi aplicada aos importadores independentes.
(13)
Tendo em conta o número elevado de produtores da União envolvidos no presente processo, no aviso de início anunciou-se que a Comissão tinha provisoriamente selecionado uma amostra de produtores da União para determinar o prejuízo, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Essa pré-seleção foi efetuada utilizando as informações de que a Comissão dispunha na fase de início e baseou-se no volume de vendas dos produtores, no seu volume de produção e na sua localização geográfica na União. A amostra proposta corresponde ao maior volume representativo de produção sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível, representando 58 % da produção total da indústria da União. Além disso, a amostra proposta é representativa das empresas em termos de localização geográfica, já que abrange três Estados-Membros diferentes. Os produtores da União foram consultados sobre a amostra proposta na data de publicação do aviso de início. Atendendo a que não se deram a conhecer produtores adicionais e que não foram recebidas quaisquer observações sobre a amostra, a amostra proposta foi confirmada.
(14)
Duas partes interessadas alegaram que a seleção da amostra de produtores da União foi realizada apenas entre os requerentes e que deveria ter sido efetuado um esforço para incluir na amostra outros produtores para além do grupo de requerentes.
(15)
Contudo, todos os produtores da União conhecidos, assim como requerentes e não requerente, foram convidados a colaborar. Dez produtores da União, requerentes e não requerentes, apresentaram informações no âmbito da amostragem. Como referido no considerando 13, a amostra selecionada corresponde ao maior volume representativo de produção sobre o qual podia ser razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível, representando 58 % da produção total da indústria da União. A Comissão considera que a amostra selecionada é representativa em termos de localização geográfica, independentemente do facto de os produtores serem ou não requerentes. Por conseguinte, a alegação é rejeitada.
(16)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e o interesse da União. Para o efeito, a Comissão enviou questionários aos produtores-exportadores e aos produtores da União selecionados para inclusão na amostra, bem como ao importador independente. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, França
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, França
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Hungria
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itália;
b)
Produtores-exportadores da Tailândia:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(18)
O produto em causa é o milho doce (Zea mays var. saccharata) em grão, preparado ou conservado em vinagre ou em ácido acético, não congelado, atualmente classificado no código NC ex 2001 90 30, e o milho doce (Zea mays var. saccharata) em grão, preparado ou conservado exceto em vinagre ou em ácido acético, não congelado, com exceção dos produtos da posição 2006, atualmente classificado no código NC ex 2005 80 00, originário da Tailândia.
(19)
O inquérito mostrou que, apesar das diferenças de conservação, os diferentes tipos do produto em causa possuem as mesmas características biológicas e químicas de base e são usados basicamente para os mesmos fins.
(20)
Duas partes interessadas alegaram que os códigos NC para milho doce não representam apenas o produto em causa, mas incluem, também, quantidades consideráveis de conservas de milho bebé, que não é produzido na União e não é o produto similar. Sugerem que a Comissão poderá ter incluído milho bebé nos seus dados.
(21)
No entanto, o inquérito incidiu exclusivamente sobre o produto objeto de medidas, que exclui o milho bebé, utilizando códigos TARIC correspondentes como base para a análise. Por conseguinte, a alegação foi rejeitada, já que era inexata do ponto de vista factual.
2. Produto similar
(22)
Constatou-se que o milho doce produzido e vendido na União pela indústria da União e o milho doce produzido e vendido na Tailândia têm, essencialmente, as mesmas características físicas e químicas e as mesmas utilizações de base do milho doce produzido na Tailândia e vendido para exportação para a União. São, por conseguinte, considerados produtos similares, na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(23)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, foi examinado se a caducidade das medidas em vigor poderia conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping.
1. Observações preliminares
(24)
Tal como referido no considerando 10, tendo em conta o número potencialmente elevado de produtores-exportadores que manifestaram a sua vontade de colaborar, o aviso de início previa a amostragem. Foi selecionada uma amostra de três produtores-exportadores, que representam cerca de 90 % do total das exportações dos produtores-exportadores que manifestaram a sua vontade de colaborar, a fim de determinar a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping.
(25)
Uma vez que as quantidades combinadas de exportação dos três produtores-exportadores incluídos na amostra representaram cerca de 25 % de todas as exportações da Tailândia para a União durante o PIR, foi necessário utilizar informações provenientes de outras fontes, nomeadamente o pedido de reexame e as estatísticas sobre comércio disponíveis em matéria de exportações (das alfândegas tailandesas) e importações (do Eurostat), a fim de avaliar a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping.
(26)
As vendas a comerciantes na Tailândia, quando os produtos se destinavam a destinos de exportação desconhecidos, não foram incluídas na determinação da margem de dumping.
(27)
Tal como no inquérito inicial, verificou-se que certos produtores-exportadores obtêm partes das suas vendas do produto em causa de fornecedores externos. Para efeitos do inquérito, não foram tidas em conta as vendas do produto em causa que não tenham sido fabricadas pelos próprios produtores-exportadores, ao determinar as respetivas margens de dumping.
2. Importações objeto de dumping durante o PIR
2.1. Determinação do valor normal
(28)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, primeira frase, do regulamento de base, no que diz respeito à determinação do valor normal, apurou-se em primeiro lugar, relativamente a cada um dos três produtores-exportadores, se o seu total de vendas internas do produto similar, durante o PIR, era representativo em comparação com o seu total de vendas de exportação para União, ou seja, se as vendas do produto similar destinado ao consumo no mercado interno representavam 5 % ou mais das suas exportações do produto em causa para a União.
(29)
As vendas internas do produto similar foram consideradas representativas para uma das três empresas incluídas na amostra.
(30)
Subsequentemente, examinou-se se os tipos do produto similar vendidos por essa empresa e destinados ao consumo interno eram idênticos ou diretamente comparáveis com os tipos do produto para exportação para a União. Para cada um desses tipos do produto, averiguou-se se as vendas do produto similar destinado ao consumo interno eram suficientemente representativas para efeitos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas destinadas ao consumo interno foram suficientemente representativas, sempre que representaram 5 % ou mais do volume total de vendas do tipo comparável exportado para a União.
(31)
Apurou-se que, em relação à referida empresa, apenas um dos tipos do produto similar era diretamente comparável com o tipo exportado para a União. Acresce que esse tipo de produto específico foi também vendido em quantidades representativas no mercado interno.
(32)
Em seguida, examinou-se se o tipo do produto, no caso da empresa referida no considerando 31, tinha sido vendido no decurso de operações comerciais normais, nos termos do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para tal, estabeleceu-se, para o tipo de produto em causa, a proporção de vendas internas rentáveis a clientes independentes.
(33)
Apurou-se que mais de 80 % do volume de vendas destinado ao consumo interno tinham sido rentáveis, tendo sido utilizadas, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, todas as operações relativas a este tipo especial na determinação do valor normal.
(34)
Para o tipo do produto em causa, em que as vendas internas foram representativas e efetuadas no decurso de operações comerciais normais, o valor normal foi estabelecido com base no preço real no mercado interno, calculado como média ponderada de todas as vendas internas desse tipo durante o PIR.
(35)
Quanto aos restantes dois produtores-exportadores cujas vendas internas não foram consideradas representativas (um dos quais não vendeu o produto similar para consumo interno), e ao terceiro produtor-exportador cujas vendas globais foram consideradas representativas, mas cujas quantidades de vendas de alguns tipos do produto similar no mercado interno não foram consideradas representativas, o valor normal teve de ser calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
(36)
O valor normal foi calculado adicionando ao custo de produção de cada tipo do produto exportado para a União um montante razoável para ter em conta os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como os lucros.
(37)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, em relação aos dois produtores-exportadores que efetuaram vendas destinadas ao consumo interno - em quantidades abaixo ou acima dos 5 % das respetivas quantidades de vendas para a União -, os VAG e a margem de lucro foram retirados das respetivas vendas da empresa no decurso de operações comerciais normais no mercado interno.
(38)
Quanto ao terceiro produtor-exportador, que não vendeu o produto similar para consumo interno, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, alínea a), do regulamento de base, os VAG e o lucro utilizados para este terceiro produtor-exportador constituíram a média ponderada dos VAG e do lucro para os outros dois outros produtores-exportadores referidos no considerando 37.
(39)
Duas partes interessadas discordaram da metodologia explanada no considerando 37, ou seja, a utilização do lucro para efeitos do cálculo do valor normal, sempre que esse lucro for baseado em vendas internas em volumes inferiores a 5 % das quantidades de vendas para a União. São de opinião que, quando se considerar que as vendas internas não são em quantidades suficientes para serem representativas, o lucro dessas vendas não deve ser utilizado.
(40)
No entanto, foi utilizada a mesma metodologia no inquérito inicial e, não havendo uma alteração nas circunstâncias, a Comissão considera que essa metodologia é ainda válida para efeitos do presente processo.
2.2. Determinação do preço de exportação
(41)
Todas as vendas dos produtores-exportadores incluídos na amostra foram efetuadas diretamente a clientes independentes na União. Assim, o preço de venda foi estabelecido em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, com base nos preços pagos ou a pagar por esses clientes independentes na União.
2.3. Comparação e ajustamentos
(42)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa, foram tidas em conta as diferenças que afetam a comparabilidade dos preços, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
(43)
Procedeu-se a ajustamentos para ter em conta as diferenças em matéria de custos de transporte, seguro, movimentação e carregamento, as comissões e encargos bancários, quando aplicável e devidamente justificados.
(44)
Além disso, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, alínea d), do regulamento de base, e em conformidade com a metodologia aplicada no inquérito inicial, foram efetuados ajustamentos para ter em conta as diferenças no estádio de comercialização para os produtores-exportadores cujas vendas no mercado interno são realizadas sob a sua própria marca, mas cujas vendas para a União se realizam sob a marca de um retalhista. O nível de ajustamento - calculado sob a forma de uma redução da margem de lucro utilizada para calcular o valor normal, como referido no considerando 33 - foi estimado com base na relação das margens de lucro obtidas pela indústria da União relativamente aos seus produtos com marca própria e a todos os produtos. A margem de lucro foi, por conseguinte, reduzida entre 20 % e 50 %.
(45)
Duas partes interessadas consideraram que não é possível comparar o mercado interno da Tailândia com o mercado da União, uma vez que a dimensão dos mercados é diferente e que os produtores tailandeses vendem sob a sua própria marca no mercado interno.
(46)
Em primeiro lugar, é de recordar que no considerando 22, foi estabelecido que o milho doce vendido no mercado interno tailandês e o milho doce vendido para exportação para o mercado da União são similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
(47)
Em segundo lugar, devido às diferenças no estádio de comercialização, procedeu-se a um ajustamento da margem de lucro - um ajustamento no sentido da baixa entre 20 % e 50 % da margem de lucro gerada pelas vendas internas sob a própria marca. Tal segue igualmente a metodologia utilizada no inquérito inicial.
2.4. Dumping durante o PIR
(48)
Com base no que precede, as margens de dumping, expressas em percentagem do preço franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, situaram-se entre 8 % e 44 %.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
3.1. Capacidade de produção dos produtores-exportadores
(49)
A produção de milho doce depende do acesso a milho acabado de colher, entregue à fábrica de conservas diretamente após a colheita. O milho acabado de colher deve ser enlatado no prazo de 24 horas após a colheita, pelo que a capacidade para produzir o produto em causa está diretamente ligada à disponibilidade de milho acabado de colher.
(50)
Na Tailândia, a época de colheita é de cerca de 9-10 meses por ano, incluindo duas colheitas por ano. Ao avaliar a capacidade técnica disponível para fabricar, devem ser incluídos na análise condicionalismos sazonais no que respeita à matéria-prima.
(51)
Os três produtores-exportadores incluídos na amostra tinham uma capacidade técnica combinada de entre 130 000-150 000 toneladas. A taxa de utilização da capacidade técnica disponível efetiva variou entre 50 % e 80 %.
(52)
Várias partes interessadas alegaram que, mesmo aceitando a metodologia utilizada para reduzir a capacidade técnica em função da acessibilidade das matérias-primas, a capacidade disponível foi sobreavaliada.
(53)
Como já sublinhado no considerando 50, a capacidade técnica não pode ser inteiramente utilizada devido à indisponibilidade sazonal de milho doce acabado de colher. No entanto, o inquérito mostrou que alguns produtores incluídos na amostra alcançaram valores de utilização da capacidade iguais ou superiores a 80 %, enquanto outros produtores incluídos na amostra registaram uma utilização da capacidade muito inferior. Uma vez que todos os produtores gozam de acesso comparável às matérias-primas, essa utilização da capacidade inferior não pode explicar-se apenas pela indisponibilidade sazonal de milho doce acabado de colher.
(54)
Segundo as informações fornecidas pela Thai Food Processors Association, a quantidade total exportada pela Tailândia para o resto do mundo aumentou de forma constante em cerca de 20 % durante o período considerado, atingindo um volume de 150 000-200 000 toneladas durante o PIR. Tal mostra que as quantidades disponíveis de milho doce podem aumentar e, de facto, aumentam, regularmente, quando os produtores-exportadores necessitam de quantidades adicionais. A este respeito, note-se que a produção total de milho amarelo oscilou entre 4,1 milhões-4,5 milhões de toneladas na Tailândia, durante o período considerado. Embora se reconheça que a produção não pode ser reorientada de milho amarelo para milho doce numa base 1:1, a própria magnitude da diferença entre volumes de produção deixa entender claramente que mesmo uma ligeira reorientação das quantidades de produção de milho amarelo para milho doce pode ter um impacto significativo na produção total de milho doce na Tailândia.
(55)
Nesta base, estabeleceu-se que os três produtores incluídos na amostra poderiam produzir uma quantidade adicional de cerca de 40 000-60 000 toneladas por ano («capacidade não utilizada efetiva»), o que representa cerca de duas a três vezes o total das exportações do produto em causa da Tailândia para a União.
(56)
A capacidade não utilizada efetiva dos produtores incluídos na amostra, por si só, pode, por conseguinte, ser considerada significativa. Além disso, existem mais 15 produtores conhecidos do produto em causa na Tailândia, que também têm acesso à vasta produção de milho doce na Tailândia.
(57)
A partir da informação recolhida de outras fontes, ou seja,
-
informação recolhida a partir de apresentações na Internet por parte de produtores exportadores,
-
informação recolhida em relação ao exercício de amostragem e
-
informação recolhida ao abrigo da base de dados constituída nos termos do artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base,
pode concluir-se que pelo menos dois grandes produtores-exportadores, um dos quais colaborou no inquérito de reexame mas não foi selecionado para a amostra (e, por conseguinte, não forneceu qualquer informação pormenorizada a este respeito), dispõem de uma capacidade total entre 50 000 e 100 000 toneladas.
(58)
Por último, não existem elementos de prova para sugerir um aumento do nível de consumo no mercado interno tailandês ou nos mercados de países terceiros, que poderia absorver a produção acrescida se a capacidade não utilizada dos produtores tailandeses fosse utilizada. Em especial, o mercado interno tailandês é muito pequeno, tendo, em média, representado apenas 1 %-2 % do total das vendas de todos os produtores tailandeses incluídos na amostra. Confirma-se, assim, que qualquer produção adicional de milho doce será exportada para fora da Tailândia.
3.2. Atratividade do mercado da União
(59)
Ao comparar os preços de exportação do produto em causa para a União com os preços praticados para o produto similar no mercado interno, constataram-se dois factos: no mercado interno, os preços são relativamente elevados (devido às vendas sob marca própria) e os volumes são relativamente pequenos em comparação com as vendas de exportação. Nesta base, não existe, aparentemente, qualquer risco de desvio de comércio de vendas no mercado interno para vendas para a União em caso de revogação das medidas.
(60)
Ao comparar os preços de exportação do produto em causa para a União com os preços praticados para o produto similar em mercados de países terceiros, ressalta que, para os três produtores-exportadores incluídos na amostra, os preços para a União são, em média, 14 % mais elevados.
(61)
As estatísticas de comércio das alfândegas tailandesas também confirmam esta conclusão. Após conversão do peso logístico (lata + milho + líquido) declarado em peso líquido em lata (milho + líquido) de acordo com a metodologia adotada no pedido de reexame, os preços por kg cobrados à União são, em média, 5 % superiores aos cobrados a países terceiros.
(62)
Embora várias partes tenham manifestado dúvidas quanto ao facto de uma diferença de preço de 5 % ou 14 % ser suficientemente significativa para conduzir a um desvio do comércio para a União, o inquérito revelou que tal é efetivamente provável no caso do mercado de milho doce. No âmbito do presente processo, uma empresa tailandesa (Karn Corn) obteve previamente uma taxa de direito 8 %-10 % inferior ao da maior parte dos outros exportadores tailandeses. Essa vantagem de 8 %-10 % foi, no entanto, suficiente para aumentar sete vezes a sua parte nas exportações para a União, entre o PI do inquérito inicial e o PIR do presente inquérito.
(63)
Além disso, apesar do direito anti-dumping de 3,1 % em vigor, a Karn Corn aumentou para mais do dobro as suas quantidades de exportação para a União desde a instituição dos direitos anti-dumping. Tal mostra a atratividade do mercado da União, em comparação com outros mercados, mesmo no caso de uma pequena diferença de preços.
(64)
Em conclusão, enquanto o risco de desvio do comércio do mercado interno para o mercado da União é bastante limitado devido à existência de vendas sob marca própria no primeiro, existe um risco considerável de desvio do comércio de vendas para países terceiros para o mercado da União, devido aos preços mais elevados prevalecentes neste último.
(65)
Várias partes interessadas argumentaram que os preços no mercado da União são comparativamente menos atrativos em relação aos preços noutros países, como o Japão. Assim, o risco de desvio do comércio, em caso de revogação das medidas, seria exagerado.
(66)
Recorde-se que as vendas para países terceiros são tratadas como um grupo e que a conclusão enunciada no considerando 63 se baseia nos preços para todos os países terceiros, em média. A Comissão está plenamente consciente de que, dentro deste grupo que exporta para países terceiros, existem países em que os preços de exportação são mais elevados e outros países terceiros em que se preços de exportação são inferiores. Como é óbvio, quanto mais baixo for o preço de exportação, mais elevado é o risco de desvio do comércio, caso as medidas caducassem.
(67)
Uma das partes interessadas defendeu que as relações contratuais com os importadores em países terceiros não facilitarão a reorientação entre clientes em diferentes países.
(68)
Embora possam existir relações contratuais entre produtores-exportadores na Tailândia e importadores em diversos países terceiros que serão cumpridas a curto prazo, não existem elementos de prova que sugiram que essas obrigações contratuais não possam ser gradualmente eliminadas, a fim de permitir vendas para mercados com preços mais elevados, nomeadamente para o mercado da União.
(69)
Por último, não podem ser comparadas partes interessadas que exportem para certos países terceiros, como a Coreia do Sul, já que a gama de produtos (por exemplo, dimensão das latas de conserva) e as condições de venda (por exemplo, condições de expedição) podem ser diferentes.
(70)
Recorde-se que os resultados das comparações nos considerandos 58, 59 e 60 são indicadores das diferenças no que respeita aos preços de exportação para todos os países terceiros. O impacto, na comparação global, de qualquer questão relativa às exportações tailandesas para um número reduzido de mercados é, por isso, muito limitado por natureza. Além disso, uma vez que os dados sobre a exportação tailandesa são registados numa base FOB, o impacto de qualquer diferença no que se refere às condições ou custos de expedição é limitado aos custos de frete interno no interior da Tailândia, pelo que apenas poderão ser insignificantes.
(71)
Na ausência de quaisquer elementos de prova que sugiram que o preço médio para todos os países terceiros não é comparável com o preço de exportação para a União, a conclusão apresentada no considerando 63 é válida.
4. Conclusão sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping
(72)
Afigura-se provável que, no caso de a medida ser revogada, o nível de preços relativamente mais elevado no mercado da União irá atrair volumes significativos do produto em causa que atualmente são vendidos a preços mais baixos para países terceiros.
(73)
Os produtores-exportadores da Tailândia prosseguiram as suas práticas de dumping durante o PIR.
(74)
Além disso, a capacidade não utilizada disponível na Tailândia e o facto de os preços do mercado da União serem consideravelmente superiores aos dos mercados de países terceiros levam a concluir que existe um risco de aumento das exportações do produto em causa, caso as medidas venham a ser revogadas.
(75)
Para concluir, existe uma forte probabilidade de continuação do dumping se as medidas forem revogadas.
D. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA DA UNIÃO
(76)
Durante o PIR, o produto similar foi fabricado por cerca de 20 produtores na União. Considera-se, por conseguinte, que a produção desses produtores (estabelecida com base na informação recolhida junto dos produtores colaborantes e, para os outros produtores da União, com base nos dados que figuram no pedido de reexame) constitui a produção da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(77)
Conforme explicado no considerando 13, dado o grande número de produtores da União, foi selecionada uma amostra. Para efeitos da análise do prejuízo, os indicadores foram estabelecidos a dois níveis, nomeadamente:
-
os elementos macroeconómicos (produção, capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, produtividade, preços unitários médios, amplitude das margens de dumping e recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping) foram avaliados a nível do conjunto da produção da União, com base na informação recolhida junto dos produtores colaborantes, tendo, para os outros produtores da União, sido utilizada uma estimativa baseada nos dados constantes do pedido de reexame,
-
a análise dos elementos microeconómicos (existências, salários, rendibilidade, retorno dos investimentos, cash flow, capacidade de obtenção de capital e investimentos) em relação aos produtores da União incluídos na amostra foi efetuada com base nas respetivas informações.
E. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Consumo da União
(78)
O consumo da União foi estabelecido com base nos volumes de vendas da produção própria da indústria da União destinada ao mercado da União, nos dados relativos aos volumes de importação no mercado da União obtidos a partir da base de dados 14.6 e, no que se refere aos outros produtores da União, nas informações disponíveis no pedido.
(79)
Ao longo do período considerado, o consumo na União aumentou 9 %. Embora tenha diminuído 5 % entre 2008 e 2009, aumentou em 2010 e em 2011, respetivamente, 6 e 9 pontos percentuais (ou seja, em relação ao ano anterior). Em seguida, estabilizou mais ou menos durante o PIR, a um nível de aproximadamente 350 000 toneladas.
2008
2009
2010
2011
PIR
Consumo total da União (toneladas)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Índice (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Importações provenientes do país em causa
a) Volume
(80)
O volume das importações na União do produto em causa proveniente do país em causa diminuiu 43 %, de 38 000 toneladas em 2008 para cerca de 22 000 toneladas no PIR. Diminuiu 15 % em 2009, 20 pontos percentuais em 2010 e mais 11 pontos percentuais em 2011, antes de aumentar ligeiramente de novo 3 pontos percentuais no PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volume de importações provenientes da Tailândia
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Índice (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Parte de mercado das importações provenientes da Tailândia (%)
12
11
8
6
6
Preço das importações provenientes da Tailândia (EUR/tonelada)
835
887
806
775
807
Índice (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Fonte:
Base de dados 14.6
b) Parte de mercado
(81)
A correspondente parte de mercado detida pelos exportadores tailandeses no mercado da União no país em causa diminuiu gradualmente em cerca de 50 % ou 6 pontos percentuais durante o período considerado, tendo passado de 12 % em 2008 para 6 % no PIR. Em pormenor, a parte de mercado tailandesa diminuiu de 12 % em 2008 para 11 % em 2009, 8 % em 2010 e 6 % em 2011/PIR.
c) Preços
i) Evolução dos preços
(82)
Entre 2008 e o PIR, o preço médio das importações do produto em causa originário do país em causa diminuiu 3 %, passando de 835 EUR/tonelada em 2008 para 807 EUR/tonelada no PIR. Mais especificamente, os preços aumentaram 6 % em 2008, antes de baixar 10 pontos percentuais em 2010 e mais 3 pontos percentuais em 2011. Entre 2011 e o PIR, esses preços subiram de novo 4 pontos percentuais.
ii) Subcotação de preços
(83)
Em relação aos preços de tipos do produto similares, compararam-se os preços de exportação dos produtores-exportadores e os preços de venda da indústria da União na União. Para esse efeito, compararam-se os preços à saída da fábrica, líquidos de todos os descontos e impostos, praticados pela indústria da União com os preços CIF-fronteira da União dos produtores-exportadores do país em causa, devidamente ajustados de modo a ter em conta os direitos convencionais bem como os custos de descarregamento e de desalfandegamento. A comparação revelou que, durante o PIR, os preços do produto em causa originário do país em causa vendido na União foram superiores aos preços da indústria da União. Com base nas estatísticas de importação (base de dados 14.6), também não houve margem de subcotação para todas as importações tailandesas na União (tanto no que respeita aos exportadores colaborantes como não colaborantes, independentemente da gama de produtos).
3. Situação da indústria da União
(84)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os fatores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
(85)
Este mercado caracteriza-se, nomeadamente, por dois canais de venda, ou seja, as vendas sob a marca própria do produtor e as vendas sob a marca de um retalhista. Comparativamente às do segundo canal, as vendas no contexto do primeiro canal implicam, regra geral, custos de venda mais elevados, designadamente para marketing e publicidade, implicando igualmente preços de venda mais elevados.
(86)
No inquérito verificou-se que todas as importações provenientes dos exportadores tailandeses colaborantes se inseriam no segundo canal, ou seja, o canal com marca de retalhista. Por conseguinte, considerou-se adequado diferenciar, na análise de prejuízo, entre vendas da indústria da União sob a marca própria e sob a marca de retalhista sempre que pertinente, uma vez que as importações objeto de dumping concorrem, em primeiro lugar, com os produtos similares da indústria da União vendidos sob a marca de retalhista. Procedeu-se a esta diferenciação para determinar sobretudo o volume de vendas, os preços de venda e a rendibilidade. No entanto, por uma questão de exaustividade, os totais (incluindo tanto a marca própria como a marca de retalhista) também são apresentados e comentados nos quadros infra. Durante o PIR, as vendas da indústria da União sob a marca de retalhista representaram cerca de 70 % do total das vendas da indústria da União e cerca de 60 % do valor das suas vendas.
(87)
Uma vez que na União o milho doce é transformado apenas durante os meses de verão, uma série de indicadores de prejuízo são praticamente idênticos para 2011 e o PIR (1 de abril de 2011 a 30 de março de 2012). Tal aplica-se, em particular, à produção e capacidade de produção.
3.1. Elementos macroeconómicos
a) Produção
(88)
De um nível de cerca de 372 000 toneladas, em 2008, a produção da indústria da União diminuiu 8 % no período considerado. Mais especificamente, baixou 25 % em 2009 e 13 pontos percentuais em 2010, tendo aumentado novamente 31 pontos percentuais em 2011/PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Produção (toneladas)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Índice (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(89)
A capacidade de produção foi de aproximadamente 488 000 toneladas em 2008, 2009 e 2010, tendo diminuído 9 % em 2011/PIR. O decréscimo deveu-se ao facto de um dos produtores da União incluídos na amostra ter fechado uma das suas fábricas.
2008
2009
2010
2011
PIR
Capacidade de produção (toneladas)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Índice (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Utilização da capacidade (%)
76
57
47
77
77
Índice (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Fonte:
Inquérito
(90)
A utilização da capacidade foi de 76 % em 2008. Desceu para 57 % em 2009 e 47 % em 2010, antes de atingir o pico de 77 % em 2011/PIR. Em todo o período considerado, a utilização da capacidade manteve-se estável, porque ao decréscimo da produção correspondeu a descida da capacidade de produção.
c) Volume de vendas
(91)
As vendas da indústria da União da sua produção destinada à marca de retalhista no mercado da União a clientes independentes começaram por descer 6 % em 2009, antes de aumentar 17 pontos percentuais em 2010 e mais 24 pontos percentuais em 2011. Entre 2011 e o PIR, essas vendas desceram de novo 4 pontos percentuais. Entre 2008 e o PIR, no conjunto essas vendas aumentaram cerca de 31 %.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volume de vendas da União (marca de retalhista) a clientes independentes (toneladas)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Índice (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Volume de vendas da União (marca própria e marca de retalhista) a clientes independentes (toneladas)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Índice (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Fonte:
Inquérito
(92)
As vendas totais da indústria da União (tanto marca própria como de retalhista) da sua própria produção no mercado da União a clientes independentes seguiram mais ou menos uma tendência semelhante, embora menos pronunciada. Começaram por diminuir 5 % em 2009, antes de aumentar 12 pontos percentuais em 2010 e de novo 14 pontos percentuais em 2011. Entre 2011 e o PIR, essas vendas desceram de novo 2 pontos percentuais. Entre 2008 e o PIR, no conjunto essas vendas aumentaram cerca de 19 %.
d) Parte de mercado
(93)
A parte de mercado detida pela indústria da União foi de 83 % em 2008 e 2009. Aumentou para 88 % em 2010 e 91 % em 2011, antes de descer ligeiramente para 90 % no PIR. No todo, a parte de mercado detida pela indústria da União durante o período considerado aumentou 7 pontos percentuais.
2008
2009
2010
2011
PIR
Parte de mercado da indústria da União (marca própria e marca de retalhista) (%)
83
83
88
91
90
Índice (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Fonte:
Inquérito
e) Crescimento
(94)
Entre 2008 e o PIR, período em que o consumo da União cresceu 9 %, o volume de vendas, destinadas à marca de retalhista, da indústria da União no mercado da União aumentou cerca de 31 %, enquanto o volume de vendas da indústria da União, destinadas tanto à marca própria como à marca de retalhista, no mercado da União aumentou cerca de 19 %. Entre 2008 e o PIR, a indústria da União ganhou cerca de 7 pontos percentuais de parte de mercado, enquanto as importações objeto de dumping perderam cerca de 6 pontos percentuais de parte de mercado. Conclui-se, assim, que a indústria da União pôde beneficiar de um mercado em crescimento.
f) Emprego
(95)
O nível de emprego da indústria da União começou por descer 17 % entre 2008 e 2009, tendo baixado novamente 5 pontos percentuais em 2010 e crescido 11 pontos percentuais em 2011/PIR. Na globalidade, o emprego da indústria da União decresceu 11 % no período considerado, ou seja, de cerca de 2 300 para cerca de 2 000 pessoas.
2008
2009
2010
2011
PIR
Emprego (pessoas)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Índice (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Fonte:
Inquérito
g) Produtividade
(96)
A produtividade da mão de obra da indústria da União, medida em termos de produção (toneladas) por trabalhador por ano, partindo de um nível de 163 toneladas por trabalhador, começou por diminuir 10 % em 2009 e mais 10 pontos percentuais em 2010, para subsequentemente crescer 23 pontos percentuais em 2011 e 1 ponto percentual no PIR. No conjunto, a produtividade da indústria da União aumentou 4 % durante o período considerado. Esta evolução reflete o facto de a queda da mão de obra ter sido mais marcada que a da produção.
2008
2009
2010
2011
PIR
Produtividade (toneladas por trabalhador)
163
147
130
169
169
Índice (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Fonte:
Inquérito
h) Fatores que afetam os preços de venda
(97)
Os preços unitários para as vendas da indústria da União de produtos com marca de retalhista a clientes independentes aumentaram 7 % em 2009, tendo diminuído 8 pontos percentuais em 2010 e mais 5 pontos percentuais em 2011. Entre 2011 e o PIR, aumentaram 3 pontos percentuais. No conjunto, esses preços baixaram 3 % durante o período considerado, de um nível de 1 073 EUR/tonelada para 1 041 EUR/tonelada no PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Preço unitário no mercado da União (marca de retalhista) (EUR/tonelada)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Índice (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Preço unitário no mercado da União (marca própria e marca de retalhista) (EUR/tonelada)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Índice (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Fonte:
Inquérito
(98)
Os preços totais de venda da indústria da União (tanto marca própria como de retalhista) no mercado da União a clientes independentes seguiram mais ou menos uma tendência semelhante. Aumentaram 5 % em 2009 e decresceram 7 pontos percentuais em 2010 e mais 3 pontos percentuais em 2011. Entre 2011 e o PIR, aumentaram 2 pontos percentuais. No conjunto, esses preços baixaram 3 % durante o período considerado, de um nível de 1 248 EUR/tonelada para 1 215 EUR/tonelada no PIR.
i) Amplitude da margem de dumping
(99)
O inquérito estabeleceu uma continuação do dumping, não podendo a amplitude das margens de dumping efetivas (ou seja, até 44 %) ser considerada negligenciável.
j) Recuperação de práticas de dumping anteriores
(100)
Os macroindicadores examinados supra e os microindicadores examinados infra mostram que, embora as medidas anti-dumping tenham alcançado parcialmente o resultado pretendido de eliminar o prejuízo sofrido pelos produtores da União, a indústria ainda se encontra numa situação precária e vulnerável. Com efeito, o desempenho no segmento marca de retalhista que está em concorrência direta com as importações tailandesas é fraco em termos de rendibilidade. Os preços de venda da indústria da União neste segmento de mercado diminuíram 3 % durante o período considerado, ao passo que os custos de produção aumentaram cerca de 10 % durante o mesmo período. Claramente, a indústria da União não conseguiu recuperar os seus custos, o que resultou em perdas significativas. Dada a importância da marca de retalhista no negócio de milho doce da indústria da União (que representa 70 % do volume total de vendas e 60 % do seu valor total de vendas), tal teve peso na rendibilidade global. Consequentemente, não foi possível estabelecer qualquer recuperação efetiva de anteriores práticas de dumping e considera-se que a indústria da União permanece vulnerável ao efeito prejudicial de quaisquer importações objeto de dumping no seu mercado.
3.2. Elementos microeconómicos
a) Existências
(101)
O nível de existências finais da indústria da União diminuiu continuamente durante o período considerado. Decresceu 2 % em 2009, 27 pontos percentuais em 2010, 2 pontos percentuais em 2011 e 24 pontos percentuais durante o PIR. Note-se, no entanto, que o nível de existências não constitui um indicador significativo de prejuízo para esta indústria em particular. O elevado nível de existências no final de cada ano está ligado ao facto de a colheita e o enlatamento terminarem habitualmente em outubro de cada ano. Por conseguinte, as existências são mercadorias que aguardam ser expedidas no período de novembro a julho.
2008
2009
2010
2011
PIR
Existências finais (toneladas)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Índice (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Fonte:
Inquérito
b) Salários
(102)
Entre 2008 e o PIR, os custos da mão de obra diminuíram 7 %. Mais especificamente, baixaram 16 % em 2009 e mais 1 ponto percentual em 2010, tendo aumentado 10 pontos percentuais em 2011/PIR. A descida global durante o período considerado é induzida pela diminuição do emprego.
2008
2009
2010
2011
PIR
Custo anual da mão de obra (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Índice (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Fonte:
Inquérito
c) Rendibilidade e retorno dos investimentos
(103)
Durante o período considerado, a rendibilidade das vendas da indústria da União de produtos com marca de retalhista, expressa em percentagem de vendas líquidas, diminuiu de um lucro de 5,6 % em 2008 para uma perda de 5,4 % no PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Rendibilidade da União (marca de retalhista) (% de vendas líquidas)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Índice (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Rendibilidade da União (marca própria e de retalhista) (% de vendas líquidas)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Índice (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
RI (marca própria e de retalhista) (lucro em % do valor contabilístico líquido do investimento)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Índice (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Fonte:
Inquérito
(104)
A rendibilidade das vendas da indústria da União de produtos destinados tanto à marca própria como à marca de retalhista decresceu igualmente de 8,5 % em 2008 para 1,6 % no PIR. Este declínio é, assim, menos acentuado que o referente às vendas sob marca de retalhista apenas. A diminuição da rendibilidade explica-se pelo facto de os preços de venda durante o período considerado terem diminuído 3 %, enquanto os custos de produção (principalmente milho doce não transformado e latas) aumentaram 5 % no mesmo período. Claramente, a indústria da União não conseguiu repercutir a subida dos custos de produção nos seus clientes.
(105)
O retorno dos investimentos («RI), que corresponde ao lucro (tanto para a marca própria como de retalhista) expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou de um modo geral a tendência da rendibilidade. Desceu de um nível de cerca de 24,3 % em 2008 para 4,4 % no PIR, diminuindo assim 82 % durante o período considerado.
d) Cash flow e capacidade de obtenção de capital
(106)
O cash flow líquido das atividades operacionais manteve-se em cerca de 27 000 de EUR em 2008. Subiu para cerca de 23 milhões de EUR em 2009 e para cerca de 58 milhões de EUR em 2010, antes de voltar a diminuir para cerca de 8 milhões de EUR em 2011. Entre 2011 e o PIR, aumentou para cerca de 11 milhões de EUR. Nenhum dos produtores colaborantes da União indicou que tivera dificuldades na obtenção de capital.
2008
2009
2010
2011
PIR
Cash flow (marca própria e de retalhista) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Índice (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Fonte:
Inquérito
e) Investimentos
(107)
Os investimentos anuais da indústria da União na produção do produto similar aumentaram 45 % entre 2008 e 2009, diminuíram 34 pontos percentuais de 2009 para 2010, aumentaram 57 pontos percentuais em 2011 e, finalmente, desceram 4 pontos percentuais entre 2011 e o PIR. No conjunto, ao longo do período considerado, os investimentos registaram um aumento de 64 %, que foi destinado à manutenção e renovação do equipamento existente e não ao aumento da capacidade.
2008
2009
2010
2011
PIR
Investimentos líquidos (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Índice (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Fonte:
Inquérito
4. Conclusão sobre o prejuízo
(108)
Um certo número de indicadores registou uma evolução negativa entre 2008 e o PIR. O retorno do investimento diminuiu, o volume de produção baixou 8 %, a capacidade de produção decresceu 9 % e o nível de emprego desceu 11 %. No que respeita aos níveis de produção mais baixos, convém notar que o rendimento das culturas em 2008 foi melhor do que o esperado e deu azo a uma maior produção para a indústria da União no mesmo ano. Durante o mesmo período, as importações provenientes da Tailândia (que são primariamente faturadas em USD) tornaram-se mais atrativas devido a um USD mais fraco. Este aumento na oferta tanto da União como tailandesa de milho doce coincidiu com a crise económica e financeira na União, o que teve um impacto sobre o consumo. Em consequência, a produção acrescida da União não pôde ser inteiramente vendida no mercado da União. Tal conduziu a um nível de produção reduzido e a uma redução das existências nos anos seguintes, mas não pode explicar totalmente o prejuízo sofrido.
(109)
A rendibilidade das vendas da indústria da União de milho doce (tanto marca própria como de retalhista) diminuiu significativamente durante o período considerado. O segmento marca de retalhista, em que a indústria da União tem de enfrentar a concorrência das importações tailandesas, está claramente a registar prejuízos (a rendibilidade diminuiu de um lucro superior a 5 % em 2008 para uma perda superior a 5 % durante o PIR). Os produtores da União baixaram os seus preços de venda no mercado da União em 3 %, tendo conseguido reganhar parte de mercado em detrimento da sua rendibilidade. A indústria necessita das vendas sob marca de retalhista pois não há procura suficiente para a marca própria; dado que as vendas sob marca de retalhista representam cerca de 60 % do valor total das vendas, a rendibilidade global diminuiu de 8,5 % para 1,6 % no período considerado.
(110)
Alguns indicadores sugerem que, graças às medidas em vigor, a indústria recuperou a sua posição. O volume das importações tailandesas e a sua correspondente parte de mercado quase que passaram para metade, de 12 % em 2008 para apenas 6 % no PIR. A parte de mercado da indústria da União aumentou de 83 % em 2008 para 90 % no PIR. Além disso, durante o PIR, embora não tenham subcotado os preços da indústria da União, os preços médios das importações tailandesas impediram a indústria da União de repercutir as subidas de custos nos clientes. Outros indicadores também registaram uma evolução positiva. A utilização da capacidade aumentou 2 % durante o período considerado, sendo bastante elevada (77 %) no PIR. O volume de vendas sob marca de retalhista da indústria da União, que se encontram em concorrência direta com as importações provenientes da Tailândia, aumentou 31 %, tendo o total de vendas de ambos os segmentos combinados aumentado 19 %. O investimento cresceu 64 %. Esses fatores dão a entender que a indústria conseguiu recuperar. No entanto, não conseguiu atingir níveis de rendibilidade satisfatórios para manter uma parte de mercado substancial num mercado onde apenas concorrem a indústria da União e as importações tailandesas (as importações provenientes de outros países terceiros estão dispersas e são insignificantes).
(111)
A situação da concorrência no mercado da União é efetivamente delicada. Por um lado, para uma parte do mercado - o segmento marca própria -, a indústria da União não enfrenta concorrência do exterior. O poder de negociação dos proprietários de marcas em relação aos retalhistas é forte. Com efeito, são eles que ditam os preços. O mercado está também consolidado, com quatro produtores incluídos na amostra a deter 54 % da parte de mercado. Por outro lado, os retalhistas detêm a supremacia no segmento das marcas privadas. Devido à concorrência externa e à concorrência na União, os preços estão constantemente sob pressão. Consequentemente, é mais difícil para os produtores da União repercutir os aumentos dos custos de produção (predominantemente milho doce ou latas) nos seus clientes (os custos de produção da indústria da União aumentaram 5 % durante o período considerado), devido à pressão sobre os preços exercida pelas importações tailandesas.
(112)
Claramente, a indústria da União conseguiu aumentar a sua parte de mercado, favorecendo os volumes em relação aos preços. Contudo, não se pode ignorar que a maior parte dos seus negócios com milho doce (marca de retalhista) não conseguiu recuperar os respetivos custos. Por conseguinte, pode concluir-se que a situação da indústria da União é ainda vulnerável e precária.
(113)
Várias partes comentaram que a indústria da União recuperou já que alguns indicadores melhoraram e, em especial, atendendo à elevada parte de mercado da indústria da União e à subcotação negativa.
(114)
Reconhece-se que, em termos de prejuízo, a situação da indústria da União não é uniforme. As medidas anti-dumping alcançaram parcialmente o seu objetivo, eliminando algum do prejuízo sofrido pela indústria da União em consequência das importações objeto de dumping provenientes da Tailândia. No entanto, de forma geral, em especial tendo em conta a rendibilidade baixa e decrescente, a situação da indústria da União é ainda precária.
(115)
A subcotação negativa e uma forte parte de mercado da indústria da União não apontam automaticamente para a ausência de prejuízo. O facto de existirem continuamente importações objeto de dumping provenientes da Tailândia (com margens de dumping de até 44 %) provocou uma contenção dos preços no mercado da União. A indústria da União, numa tentativa de recuperação da parte de mercado perdida, manteve os preços reduzidos, o que provocou uma deterioração da rendibilidade.
(116)
Uma parte interessada alegou que a avaliação do prejuízo deveria basear-se no desempenho global da indústria da União e não no desempenho de um segmento do mercado.
(117)
De acordo com o inquérito inicial, a avaliação do prejuízo baseou-se no desempenho global da indústria da União (marca própria + marca de retalhista), bem como, em relação a alguns indicadores de prejuízo (rendibilidade, volume de vendas e preços de venda) na marca de retalhista. Não se registou qualquer alteração nas circunstâncias que justifique um desvio da referida metodologia, que continua a ser válida para avaliar a situação da indústria da União. Como mencionado nos considerandos 84 e 85, o mercado de milho doce ainda se caracteriza pela existência de dois canais de venda, inserindo-se todas as importações provenientes dos exportadores tailandeses colaborantes no canal de vendas da marca de retalhista. Além disso, mesmo que se tivesse em conta apenas o desempenho global da indústria da União, tal não alteraria, devido à rendibilidade baixa e decrescente, a conclusão de que a indústria da União se encontra numa situação frágil. Com base no acima exposto, a alegação é rejeitada.
(118)
Duas partes interessadas alegaram que a incapacidade da indústria da União poderá resultar da concorrência na União.
(119)
Contudo, a situação no mercado da União no que respeita à concorrência não é fundamentalmente diferente da situação durante o período considerado no inquérito inicial (existência de dois canais de venda, cerca de 20 produtores da União). No entanto, em 2002, antes de as exportações tailandesas começarem a entrar no mercado da União a preços de dumping, a indústria da União obteve um nível de lucro superior a 20 % em termos globais (marca própria + marca de retalhista) e 17 % na marca de retalhista. Tal demonstra que a concorrência na União não é suscetível de impedir a indústria da União de atingir margens de lucro saudáveis. Pelo contrário, é a presença contínua de importações objeto de dumping e a consequente contenção dos preços que impedem a indústria da União de aumentar os seus preços.
F. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
(120)
Com base nas tendências acima referidas, afigura-se que as medidas anti-dumping alcançaram parcialmente o resultado pretendido de eliminação do prejuízo sofrido pelos produtores da União. Por outro lado, tal como demonstrado pela evolução negativa de uma série de indicadores de prejuízo, a indústria ainda se encontra numa situação precária e vulnerável.
(121)
Tal como supramencionado, os exportadores tailandeses dispõem de capacidade não utilizada para aumentar muito rapidamente as suas exportações. Além disso, as estatísticas de comércio tailandesas confirmam que a Tailândia exportou cerca de 140 000 toneladas para países terceiros em 2011, o que corresponde a cerca de 7 vezes o volume de exportações para a União. Tendo em conta os preços mais lucrativos no mercado da União comparativamente a alguns mercados de países terceiros, é provável que quantidades significativas atualmente exportadas para esses países venham a ser reencaminhadas para o mercado da União, caso as medidas anti-dumping venham a caducar. Uma tal evolução abrupta já foi observada no inquérito inicial, quando a parte de mercado das importações da União provenientes da Tailândia praticamente duplicou em apenas três anos, passando de 6,8 % em 2002 para 12,7 % em 2005.
(122)
Por conseguinte, com base no que precede, pode concluir-se que existe uma probabilidade de reincidência do prejuízo, caso as medidas venham a ser revogadas.
(123)
Várias partes interessadas expressaram dúvidas relativamente à conclusão sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo. Foi alegado, em especial, que a diferença de preço de 5 % entre o mercado da União e os mercados de países terceiros é demasiado pequena para reencaminhar as exportações de milho doce para o mercado da União. Este argumento já foi tratado no considerando 61. Além disso, alegou-se que o milho doce não é um produto de base, que possa ser facilmente reorientado de um mercado para outro. Este argumento não foi, contudo, fundamentado e não corresponde às conclusões do presente inquérito.
(124)
Apesar de a probabilidade de reincidência do prejuízo constituir uma avaliação prospetiva, baseia-se nos factos referidos no considerando 121. Por conseguinte, a alegação é rejeitada.
G. INTERESSE DA UNIÃO
(125)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos vários interesses envolvidos. Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista, como previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
1. Interesse da indústria da União
(126)
Tal como acima referido, a indústria da União ainda é algo frágil e vulnerável. Uma continuação das medidas destinadas a aumentar os seus preços de venda (em especial para a marca de retalhista) ajudaria a recuperar os seus custos de produção acrescidos. Tal permitiria à indústria melhorar a sua situação financeira.
2. Interesse dos retalhistas e dos consumidores
(127)
Foi pedida a colaboração de mais de 40 importadores/retalhistas e de duas organizações de consumidores/comerciais. Apenas um retalhista colaborou. As suas importações representavam uma pequena fração do total das importações provenientes da Tailândia durante o PIR. A parte do seu volume de negócios relacionado com o milho doce era negligenciável em comparação com o seu volume de negócios total. Além disso, as revendas de milho doce geraram lucros muito elevados durante o PIR. Esses fatores dão a entender que os retalhistas não seriam desproporcionadamente afetados, mesmo no caso de as medidas virem a ser prorrogadas.
(128)
Ao mesmo tempo, algumas associações comerciais apresentaram observações e participaram numa audição. Alegam que as medidas anti-dumping deveriam ser suspensas, devido à baixa e decrescente parte de mercado das importações tailandesas que coincide com a elevada e crescente parte de mercado da indústria da União.
(129)
No que toca aos consumidores, a média dos gastos com milho doce por família é muito limitada, até 5 EUR por ano. Tendo em conta o nível moderado das medidas atuais, os efeitos da manutenção das medidas seria provavelmente negligenciável para os consumidores.
(130)
Atendendo ao que precede e ao baixo grau de colaboração em geral, considera-se, por conseguinte, improvável que a situação dos retalhistas e dos consumidores da União seja substancialmente afetada pelas medidas propostas.
3. Risco de escassez da oferta/concorrência no mercado da União
(131)
Em primeiro lugar, convém recordar que o objetivo das medidas anti-dumping não é impedir o acesso, na União, das importações em relação às quais são instituídas medidas, mas eliminar o impacto de condições de mercado distorcidas decorrentes da presença continuada de importações objeto de dumping.
(132)
O consumo da União aumentou 9 % durante o PIR, atingindo cerca de 350 000 toneladas. A capacidade da indústria da União excedeu constantemente a procura da União no período considerado, atingindo um nível de aproximadamente 440 000 toneladas no PIR. Existe uma concorrência suficiente entre os produtores da União. Ao funcionar a uma taxa de utilização da capacidade de 77 % durante o PIR, afigura-se que a indústria da União dispõe de capacidade não utilizada para aumentar ainda mais a sua produção em caso de procura acrescida. As importações provenientes de outros países terceiros, nomeadamente dos Estados Unidos da Américae da República Popular da China, podem também satisfazer parte da procura. Tal como supramencionado, convém recordar que as medidas anti-dumping não têm por objetivo impedir as importações provenientes da Tailândia na União. Tendo em conta o baixo nível das medidas, é de esperar que as importações tailandesas continuem a representar uma certa parte no mercado da União.
(133)
Tendo em conta o que precede, não se pode concluir que a manutenção das medidas anti-dumping teria provavelmente como resultado uma escassez da oferta no mercado da União ou uma restrição da concorrência no mercado da União.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(134)
Com base no que precede, afigura-se que os efeitos negativos da continuação das medidas seriam limitados e, em qualquer caso, não desproporcionados em relação aos benefícios da prorrogação das medidas para a indústria da União.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(135)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das conclusões. Todas as observações e comentários foram devidamente tomados em consideração, sempre que tal se justificou.
(136)
Decorre do acima exposto que, como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, devem manter-se as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de certas preparações ou conservas de milho doce em grão originárias da Tailândia. Relembre-se que essas medidas são constituídas por um direito ad valorem com várias taxas.
(137)
As taxas do direito anti-dumping individual para cada empresa especificadas no presente regulamento são apenas aplicáveis às importações do produto em causa produzido por essas empresas e, portanto, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. As importações do produto em causa fabricado por qualquer outra empresa não especificamente mencionada no dispositivo do presente regulamento com indicação da firma e endereço, incluindo as entidades coligadas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas e estarão sujeitas às taxas do direito aplicáveis a «Todas as outras empresas».
(138)
Qualquer pedido de aplicação das taxas do direito individual anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente enviado à Comissão (8), juntamente com todas as informações pertinentes, nomeadamente sobre eventuais alterações das atividades da empresa relacionadas com a produção e com as vendas nos mercados interno e de exportação que estejam relacionadas, por exemplo, com a referida alteração da firma ou das entidades de produção e de venda em questão. Se necessário, o regulamento será posteriormente alterado para atualizar a lista das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de milho doce (Zea mays var. saccharata) em grão, preparado ou conservado em vinagre ou em ácido acético, não congelado, atualmente classificado no código NC ex 2001 90 30 (código TARIC 2001903010), e de milho doce (Zea mays var. saccharata) em grão, preparado ou conservado exceto em vinagre ou em ácido acético, não congelado, com exceção dos produtos da posição 2006, atualmente classificado no código NC ex 2005 80 00 (código TARIC 2005800010), originários da Tailândia.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito anti-dumping (%)
Código adicional TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tailândia
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tailândia
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tailândia
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tailândia
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tailândia
11,1
A792
Fabricantes enunciados no anexo
12,9
A793
Todas as outras empresas
14,3
A999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O artigo 1.o, n.o 2, pode ser alterado, aditando o novo produtor-exportador às empresas colaborantes não incluídas na amostra e, assim, sujeitas à taxa do direito médio ponderado de 12,9 %, caso um novo produtor-exportador da Tailândia apresente à Comissão elementos de prova suficientes de que:
a)
não exportou para a União o produto descrito no artigo 1.o, n.o 1, durante o período de inquérito de reexame (1 de abril de 2011 a 30 de março de 2012);
b)
não está coligado com nenhum dos exportadores ou produtores da Tailândia sujeitos às medidas instituídas pelo presente regulamento, e
c)
exportou efetivamente para a União o produto em causa após o período de inquérito de reexame ou contraiu uma obrigação contratual irrevogável que o obriga a exportar quantidades significativas para a União.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 2 de setembro de 2013.