РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) 2015/501 DA COMISSÃO
de 24 de março de 2015
que institui um direito anti-dumping provisório relativo às importações de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio originários da República Popular da China e de Taiwan
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) ( «regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta dos Estados-Membros,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 26 de junho de 2014, a Comissão Europeia («Comissão») deu início a um inquérito anti-dumping relativo às importações na União de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio originários da República Popular da China («RPC») e de Taiwan («países em causa»), com base no artigo 5.o regulamento de base. Foi publicado um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»).
(2)
A Comissão deu início ao inquérito na sequência de uma denúncia apresentada em 13 de maio de 2014 pela Eurofer («autor da denúncia»), em nome dos produtores da União de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio. O autor da denúncia é responsável por cerca de 50 % da produção total da União destes produtos. A denúncia continha elementos de prova da existência de dumping e do prejuízo importante dele resultante, os quais foram considerados suficientes para justificar o início do inquérito.
(3)
Em 14 de agosto de 2014, a Comissão deu início a um inquérito antissubvenções relativo às importações para a União de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio originários da RPC, e encetou um inquérito distinto. A Comissão publicou um aviso de início relativo ao processo antissubvenções no Jornal Oficial da União Europeia (3).
1.2. Registo
(4)
Na sequência de um pedido apresentado pelo autor da denúncia, apoiado pelos elementos de prova exigidos, a Comissão adotou, em 15 de dezembro de 2014, o Regulamento de Execução (UE) n.o 1331/2014 (4) que sujeita a registo as importações de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio originários da República Popular da China e de Taiwan a partir de 17 de dezembro de 2014.
1.3. Partes interessadas
(5)
No aviso de início, a Comissão convidou as partes interessadas a contactá-la, a fim de participarem no inquérito. Além disso, a Comissão informou especificamente o autor da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos e as autoridades da China e de Taiwan, os importadores, fornecedores e utilizadores conhecidos, os comerciantes, bem como as associações conhecidas como interessadas, do início do inquérito e convidou-os a participar. A Comissão informou igualmente produtores dos Estados Unidos da América («EUA») e da África do Sul do início do inquérito e convidou-os a participar. No aviso de início, a Comissão informou as partes interessadas de que tencionava utilizar os EUA como país terceiro com economia de mercado («país análogo»), na aceção do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
(6)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem observações sobre o início do inquérito e de solicitarem uma audição à Comissão e/ou ao conselheiro auditor em matéria de processos comerciais.
a) Amostragem
(7)
No aviso de início, a Comissão indicou que poderia vir a recorrer a uma amostragem das partes interessadas, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
Amostra de produtores da União
(8)
No aviso de início, a Comissão declarou que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União. A amostra foi selecionada com base no volume de produção. Esta amostra era constituída por quatro produtores da União. Os produtores da União incluídos na amostra representavam 50 % do volume de produção. A Comissão convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações sobre a amostra provisória. Dado que não foram recebidas quaisquer observações sobre a amostra provisória, esta foi confirmada. Esta amostra é representativa da indústria da União.
Amostra de importadores
(9)
Para decidir se é necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou os importadores independentes a fornecer as informações especificadas no aviso de início.
(10)
Trinta e um importadores independentes facultaram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra de quatro importadores independentes com base no maior volume de importações na União. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, todos os importadores conhecidos em causa foram consultados sobre a seleção da amostra.
(11)
Foram recebidas observações relativas à estrutura de propriedade de um dos importadores selecionados. As partes interessadas alegaram que um dos importadores não devia ser incluído na amostra por estar coligado com um produtor da União. Todavia, este importador não esteve coligado com nenhum produtor da União durante o período de inquérito; tal só viria a acontecer numa fase posterior. Além disso, o termo «importador independente» significa não coligado com produtores-exportadores. Um importador independente pode efetivamente estar coligado com um produtor da União.
Amostragem de produtores-exportadores de Taiwan
(12)
Para decidir se é necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou todos os produtores-exportadores de Taiwan a fornecer as informações especificadas no aviso de início. Além disso, a Comissão solicitou aos representantes de Taiwan junto da União Europeia que identificassem e/ou contactassem outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
(13)
No total, nove alegados produtores-exportadores do país em causa facultaram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra de quatro empresas (três das quais coligadas), com base no volume mais representativo de exportações para a União sobre o qual poderia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, todos os produtores-exportadores conhecidos em causa, bem como as autoridades do país em causa, foram consultados sobre a seleção da amostra. Não foram recebidas observações.
(14)
O inquérito demonstrou que duas das empresas incluídas na amostra e duas empresas que colaboraram no inquérito mas não foram incluídas na amostra não correspondem à definição de produtor-exportador, uma vez que apenas funcionam como centros de serviços e utilizam o produto em causa como fator de produção. Ficou estabelecido que estas empresas não têm quaisquer instalações de laminagem, nem a frio nem a quente, e que o seu valor acrescentado é negligenciável em relação ao custo dos seus fatores de produção. Na verdade, compram e vendem o produto em causa em diferentes tipos (ver considerandos 26 a 28).
(15)
Todavia, uma dessas empresas está coligada com um produtor-exportador incluído na amostra. Por conseguinte, foi considerada, no inquérito, como pertencendo a esse grupo de empresas. Uma vez excluída da amostra a empresa que não correspondia à definição de produtor-exportador, a amostra restante passou a representar, pelo menos, cerca de 48 % do volume total de exportações de Taiwan para a União e cerca de 80 % das vendas nacionais em Taiwan. Por conseguinte, a amostra era ainda representativa.
(16)
A Comissão excluiu de qualquer margem de dumping individual e do cálculo do nível de eliminação do prejuízo as outras três empresas. Em consequência, não foi estabelecida qualquer taxa do direito para essas três empresas.
Exame individual
(17)
Um produtor-exportador de Taiwan solicitou um exame individual, nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base; o exame foi-lhe concedido.
Amostra de produtores-exportadores da RPC
(18)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou todos os produtores-exportadores da RPC a fornecer as informações especificadas no aviso de início. Além disso, solicitou às autoridades da RPC que identificassem e/ou contactassem outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
(19)
Oito produtores-exportadores da RPC facultaram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra de quatro empresas, pertencentes a dois grupos, com base no volume mais representativo de exportações para a União sobre o qual poderia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, todos os produtores-exportadores conhecidos em causa, bem como as autoridades do país em causa, foram consultados sobre a seleção da amostra. Não foram recebidas observações.
b) Formulários de pedido de TEM (tratamento de economia de mercado) para os produtores-exportadores da RPC
(20)
Para efeitos de aplicação do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, a Comissão enviou formulários de pedido de TEM a todos os produtores-exportadores da RPC selecionados para a amostra e aos produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra que pretendiam solicitar um exame individual nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base, bem como às associações de produtores-exportadores conhecidas e às autoridades da RPC. Nenhum dos produtores-exportadores apresentou um pedido de TEM.
c) Questionário
(21)
A Comissão enviou questionários aos produtores-exportadores da China e de Taiwan incluídos na amostra, aos produtores-exportadores que pretendiam solicitar um exame individual, aos produtores em dois potenciais países análogos, bem como aos produtores da União incluídos na amostra, aos importadores independentes incluídos na amostra, e aos utilizadores que se deram a conhecer.
(22)
Foram recebidas respostas ao questionário de quatro produtores-exportadores chineses incluídos na amostra, de quatro produtores-exportadores de Taiwan incluídos na amostra (incluindo dois que afinal não eram produtores-exportadores), de um produtor-exportador de Taiwan que solicitou um exame individual, de dois produtores dos EUA (país análogo), de quatro produtores da União incluídos na amostra e de quatro importadores independentes incluídos na amostra, assim como de seis utilizadores.
d) Visitas de verificação
(23)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações estimadas necessárias para a determinação provisória da prática de dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da União. Em conformidade com o artigo 16.o do regulamento de base, foram efetuadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
Produtores da União
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itália
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios e Madrid, Espanha
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, França
Centro de serviços coligado da Acciai Speciali Terni SpA
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itália
Autor da denúncia
-
Eurofer, Bruxelas, Bélgica
Produtores-exportadores de Taiwan
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang ENG Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
Produtores-exportadores da RPC
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan
Importadores coligados da União
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburgo, Alemanha
(24)
A Comissão realizou audições, incluindo com o Conselheiro Auditor, com os produtores-exportadores, importadores e associações.
1.4. Período de inquérito e período considerado
(25)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2013 e 31 de dezembro de 2013 («período de inquérito»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2010 e o final do período de inquérito («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(26)
O produto sujeito a registo são os produtos laminados planos de aço inoxidável, simplesmente laminados a frio, originários da República Popular da China e de Taiwan, atualmente classificados nos códigos NC 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 e 7220 20 89 («produto em causa»).
(27)
Os produtos planos de aço inoxidável laminados a frio são utilizados numa vasta gama de aplicações, como, por exemplo, na produção de eletrodomésticos (por exemplo, o interior das máquinas de lavar roupa e das máquinas de lavar loiça), em tubos soldados e em dispositivos médicos, bem como na indústria da transformação de produtos alimentares e na indústria automóvel.
(28)
O inquérito revelou que os diferentes tipos do produto em causa possuem todos as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e são usados basicamente para os mesmos fins.
2.2. Produto similar
(29)
Os produtos planos de aço inoxidável laminados a frio produzidos e vendidos na União pela indústria da União e os produtos planos de aço inoxidável laminados a frio produzidos e vendidos nos países em causa e no país análogo apresentam as mesmas características físicas, químicas e técnicas e as mesmas utilizações de base dos produtos planos de aço inoxidável laminados a frio produzidos nos países em causa e vendidos para exportação para a União. São, por conseguinte, considerados produtos similares, na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
2.3. Alegações relativas à definição do produto
(30)
As partes interessadas alegaram que alguns dos tipos do produto (incluindo as placas e as lâminas de precisão) deviam ser excluídos do âmbito do inquérito, uma vez que os produtores da União não têm capacidade para abastecer plenamente estes segmentos de mercado. No entanto, a indústria da União apresentou elementos de prova de que tem efetivamente capacidade para abastecer plenamente estes segmentos de mercado.
(31)
No que diz respeito às lâminas de precisão, as mesmas partes argumentaram ainda que a Direção-Geral da Concorrência da Comissão Europeia, tinha decidido excluir este tipo do produto do mercado do produto relevante na sua análise da concentração Outokumpu/Inoxum (5). No entanto, a definição de mercado num processo de concentração incide sobre a substituição do lado da procura e do lado da oferta. Num processo anti-dumping, o mercado é definido pelas características físicas do produto objeto de inquérito. Por conseguinte, num processo anti-dumping os tipos do produto podem ser diferentes no que diz respeito a alguns parâmetros (largura, tolerâncias, propriedades mecânicas). Além disso, este tipo do produto fez, desde o início, parte do inquérito, já que os produtores da União de lâminas de precisão foram contactados no âmbito do exame de representatividade.
(32)
Por conseguinte, a Comissão rejeitou a alegação e manteve inalterada a definição do produto objeto do presente inquérito.
3. DUMPING
3.1. RPC
3.1.1. Valor normal
3.1.1.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(33)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, a Comissão determina o valor normal em conformidade com o artigo 2.o, n.os 1 a 6, desse regulamento para os produtores-exportadores da RPC que pediram o TEM e cumprem os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), desse regulamento, pelo que o TEM lhes pôde ser concedido.
(34)
Para determinar se os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base são cumpridos, a Comissão procurou obter as informações necessárias solicitando aos produtores-exportadores que preenchessem um formulário de pedido de TEM. Nenhum deles solicitou o TEM.
3.1.1.2. País análogo
(35)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal foi determinado com base no preço ou no valor calculado num país terceiro com economia de mercado para os produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TEM. Para o efeito, foi necessário selecionar o país análogo.
(36)
No aviso de início, a Comissão informou as partes interessadas de que tencionava utilizar os EUA como país análogo adequado e convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações.
(37)
A Comissão contactou um certo número de potenciais países análogos (Índia, África do Sul, Coreia do Sul, Taiwan e EUA) e, com base nas informações recebidas, solicitou a 32 produtores conhecidos do produto similar na África do Sul, na Coreia do Sul e nos EUA que lhe prestassem informações. Não foi recebida qualquer informação sobre os produtores da Índia, pelo que este país não pôde ser considerado como potencial país análogo. Taiwan é objeto do mesmo inquérito; por conseguinte, as informações fornecidas pelos produtores abrangidos pelo inquérito foram tidas em consideração para este efeito.
(38)
Apenas dois produtores dos EUA responderam ao questionário destinado aos produtores do país análogo. A Comissão teve, pois, de escolher entre os EUA e Taiwan.
(39)
Nos EUA existem, pelo menos, quatro grandes produtores do produto similar (três deles estão integrados verticalmente, o outro não), e os totais da produção e do consumo são comparáveis aos da RPC. Em Taiwan, existe um grande grupo de produtores verticalmente integrados que domina o mercado, apesar de haver alguns pequenos produtores não integrados. O processo de produção nos EUA é semelhante ao de Taiwan e, pelo menos, ao de alguns produtores-exportadores da RPC. As matérias-primas utilizadas nos EUA e em Taiwan são essencialmente as mesmas. Os EUA aplicam direitos anti-dumping ao Japão, à Coreia do Sul e a Taiwan, e Taiwan aplica os mesmos direitos à RPC e à Coreia do Sul. Contudo, as importações do produto similar nos EUA e em Taiwan são substanciais, representando cerca de 17 % e 37 %, respetivamente, do total dos seus consumos durante o período de inquérito. Entre os principais países que exportam para os EUA incluem-se o México, a RPC, Taiwan, a França, a Finlândia, o Japão e a Alemanha; e, no caso de Taiwan, a China, a Coreia do Sul, o Japão, a Finlândia e o Vietname.
(40)
À luz destas circunstâncias, os EUA são considerados um país análogo mais adequado, por duas razões principais:
i)
embora o mercado dos EUA seja muito competitivo, o mercado e os preços dos produtos planos de aço inoxidável laminados a frio em Taiwan são dominados, em grande medida, por um único grupo de empresas;
ii)
o mercado interno de Taiwan é muito mais pequeno do que o da RPC e o dos EUA.
(41)
As partes interessadas opuseram-se à utilização dos EUA como país análogo devido, sobretudo, às alegadas diferenças no processo de produção e aos diferentes tipos de matérias-primas utilizadas na produção. Em seu entender, Taiwan, que também é objeto do presente inquérito, seria, neste contexto, um país análogo mais adequado do que os EUA.
(42)
A Comissão concluiu, nesta fase, que os EUA constituem um país análogo adequado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
3.1.1.3. Valor normal (país análogo)
(43)
As informações recebidas dos produtores que colaboraram no inquérito no país análogo foram utilizadas como base para a determinação do valor normal para os produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TEM nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
(44)
A Comissão examinou, em primeiro lugar, se o volume total das vendas realizadas no mercado interno pelos dois produtores-exportadores colaborantes no país análogo era representativo, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas no mercado interno são consideradas representativas se o volume total das vendas no mercado interno do produto similar a clientes independentes no mercado interno representar, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação do produto em causa para a União efetuadas por cada produtor-exportador chinês incluído na amostra, durante o período de inquérito. Nesta base, as vendas totais, no mercado interno do país análogo, do produto similar pelos dois produtores-exportadores que colaboraram no inquérito foram representativas.
(45)
Posteriormente, a Comissão identificou os tipos do produto vendidos no mercado interno que eram idênticos ou comparáveis aos tipos do produto vendidos para exportação para a União no que se refere aos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito.
(46)
Seguidamente, a Comissão definiu a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno para cada tipo do produto, durante o período de inquérito, a fim de decidir se deveria ou não utilizar as vendas efetivas no mercado interno para determinar o valor normal, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base.
(47)
O valor normal baseia-se no preço efetivo praticado no mercado interno, por tipo do produto, independentemente de essas vendas serem ou não rentáveis, se:
i)
o volume de vendas do tipo do produto, vendido a um preço de venda líquido igual ou superior ao custo de produção calculado, representar mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e
ii)
o preço médio ponderado das vendas desse tipo do produto for igual ou superior ao custo unitário de produção.
(48)
Neste caso, o valor normal é a média ponderada dos preços de todas as vendas desse tipo do produto realizadas no mercado interno durante o período de inquérito. A Comissão tomou em consideração todas as operações notificadas como vendas no mercado interno, já que não havia razão para duvidar que se destinavam ao consumo interno.
(49)
O valor normal é o preço efetivamente praticado no mercado interno por tipo do produto relativo exclusivamente às vendas rentáveis no mercado interno dos tipos do produto durante o período de inquérito, se:
i)
o volume das vendas rentáveis do tipo do produto corresponder a 80 % ou menos do volume total das vendas desse tipo; ou
ii)
o preço médio ponderado desse tipo do produto for inferior ao custo unitário de produção.
3.1.2. Preço de exportação
(50)
Os produtores-exportadores incluídos na amostra vendiam para exportação para a União, quer diretamente a clientes independentes quer, no caso de um produtor-exportador, através de uma empresa coligada que agia na qualidade de importador.
(51)
Nos casos em que os produtores-exportadores venderam para exportação o produto em causa diretamente a clientes independentes na União, o preço de exportação foi estabelecido com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa vendido para exportação para a União, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
(52)
Nos casos em que o produtor-exportador vendeu para exportação para a União o produto em causa através de uma empresa coligada agindo na qualidade de importador, o preço de exportação foi estabelecido com base no preço a que o produto importado foi revendido pela primeira vez a clientes independentes na União, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base. Neste caso, foram efetuados ajustamentos ao preço para todos os custos incorridos entre a importação e a revenda, incluindo os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como os lucros obtidos.
3.1.3. Comparação
(53)
A Comissão comparou o valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores incluídos na amostra, no estádio à saída da fábrica.
(54)
Quando tal se justificou pela necessidade de assegurar uma comparação justa, a Comissão ajustou o valor normal e/ou o preço de exportação para ter em conta as diferenças que afetam os preços e a sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efetuados ajustamentos para ter em conta os custos de transporte, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios, despesas de embalagem, crédito, encargos bancários e comissões.
3.1.4. Margens de dumping
(55)
No caso dos produtores-exportadores incluídos na amostra, a Comissão procedeu a uma comparação entre o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar no país análogo (ver considerandos 43 a 49) e o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(56)
Nesta base, as margens de dumping ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço «custo, seguro e frete» («CIF») na fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Quadro 1
Margens de dumping da RPC
Empresa
Margem de dumping provisória
(%)
Grupo Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Grupo TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Para os produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito, a Comissão calculou a margem de dumping média ponderada em conformidade com o artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base. Assim, essa margem foi estabelecida com base na média ponderada das margens de dumping dos produtores-exportadores incluídos na amostra.
(58)
Nesta base, a margem de dumping provisória dos produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra foi de 30,0 %.
(59)
Para todos os outros produtores-exportadores do país em causa, a Comissão estabeleceu a margem de dumping com base nos dados disponíveis, nos termos do artigo 18.o do regulamento de base. Para o efeito, a Comissão determinou o nível de colaboração dos produtores-exportadores. O nível de colaboração é o volume de exportações dos produtores-exportadores colaborantes para a União, expresso em percentagem do volume total das exportações - como indicado nas estatísticas de importação do Eurostat - para a União, provenientes do país em causa.
(60)
O nível de colaboração foi considerado elevado, razão pela qual a Comissão decidiu basear a margem de dumping residual ao nível da empresa incluída na amostra com a margem de dumping mais elevada.
(61)
As margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Quadro 2
Margens de dumping da RPC
Empresa
Margem de dumping provisória
(%)
Grupo Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Grupo TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Outras empresas colaborantes
30,0
Todas as outras empresas
34,9
3.2. Taiwan
3.2.1. Valor normal
(62)
A Comissão examinou, em primeiro lugar, se o volume total das vendas realizadas no mercado interno por cada produtor-exportador objeto do inquérito era representativo, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. A Comissão considerou que os produtores-exportadores objeto de inquérito eram aqueles incluídos na amostra, juntamente com um produtor-exportador a quem foi concedido um exame individual. As vendas no mercado interno são representativas se o volume total das vendas do produto similar no mercado interno a clientes independentes no mercado interno representar, por cada produtor-exportador, pelo menos, 5 % do seu volume total de vendas de exportação do produto em causa para a União durante o período de inquérito.
(63)
A Comissão apurou que as vendas no mercado interno comunicadas pelos produtores-exportadores objeto de inquérito incluíam montantes significativos do produto similar vendido a distribuidores, que posteriormente o exportavam. Um cálculo baseado nos dados de produção disponibilizados pelas empresas colaborantes e nas estatísticas das importações e exportações do produto similar em Taiwan confirmou que as vendas no mercado interno comunicadas pelos produtores-exportadores colaborantes incluíram cerca de 50 % de vendas de exportação indiretas que não se destinaram ao consumo interno.
(64)
Além disso, a Comissão considerou que existia um sistema de descontos no mercado interno de Taiwan. Um dos produtores-exportadores incluídos na amostra explicou que este sistema tinha sido inventado para incentivar os centros de serviços locais (distribuidores) que exportam os seus produtos siderúrgicos para além do mercado interno. Uma vez que os preços fixados no mercado interno pelos dois principais produtores, incluindo os descontos, são amplamente comunicados, numa base mensal, a todos os distribuidores - mesmo na ausência de descontos concedidos por outros produtores aos seus clientes -, a fixação dos preços das mercadorias, tanto das que ficam no mercado interno como das que são exportadas para fora desse mercado, foi fortemente influenciada pelo sistema de fixação de preços que existia em Taiwan.
(65)
À luz das conclusões das visitas de verificação, foi solicitado a três dos produtores-exportadores que reexaminassem as vendas que tinham comunicado relativas ao mercado interno de Taiwan e que eliminassem aquelas que não se destinavam ao consumo interno. No entanto, os produtores-exportadores em causa apenas confirmaram que não tinham conhecimento do destino final do produto similar que vendiam aos seus clientes.
(66)
Tal como se explica no considerando 63, e a fim de garantir que o valor normal se baseava nos preços fixados apenas para o consumo interno, a Comissão decidiu abordar com prudência os cálculos da margem de dumping provisória, utilizando as vendas aos utilizadores finais em Taiwan comunicadas. A Comissão considerou como utilizador final qualquer operador que transformasse novamente o produto similar noutro produto que deixasse de ser o produto similar. As vendas a distribuidores ou comerciantes foram excluídas das vendas no mercado interno, dado que a Comissão apurou, no decurso do inquérito, que um dos principais distribuidores de Taiwan que tinha adquirido um grande volume do produto similar - comunicado como vendas no mercado interno pelos seus fornecedores - tinha exportado a maior parte desses volumes adquiridos.
(67)
Nesta base, as vendas totais do produto similar no mercado interno de cada produtor-exportador objeto do inquérito foram representativas.
(68)
Posteriormente, a Comissão identificou os tipos do produto vendidos no mercado interno que eram idênticos ou comparáveis aos tipos do produto vendidos para exportação para a União no que se refere aos produtores-exportadores objeto do inquérito que apresentavam vendas representativas no mercado interno.
(69)
Em seguida, a Comissão analisou se os tipos do produto vendidos pelos produtores-exportadores objeto do inquérito nos seus mercados internos, comparados com os tipos do produto vendidos para exportação para a União, eram representativos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas no mercado interno de um tipo do produto são representativas se o volume total das vendas desse tipo do produto no mercado interno a clientes independentes durante o período de inquérito representar, pelo menos, 5 % do volume total das vendas para exportação para a União do tipo do produto idêntico ou comparável.
(70)
Seguidamente, a Comissão definiu a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno para cada tipo do produto, durante o período de inquérito, a fim de decidir se deveria ou não utilizar as vendas efetivas no mercado interno para determinar o valor normal, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base.
(71)
O valor normal baseia-se no preço efetivo praticado no mercado interno, por tipo do produto, independentemente de essas vendas serem ou não rentáveis, se:
i)
o volume de vendas do tipo do produto, vendido a um preço de venda líquido igual ou superior ao custo de produção calculado, representar mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e
ii)
o preço médio ponderado das vendas desse tipo do produto for igual ou superior ao custo unitário de produção.
(72)
Neste caso, o valor normal é a média ponderada dos preços de todas as vendas desse tipo do produto realizadas no mercado interno durante o período de inquérito.
(73)
O valor normal é o preço efetivamente praticado no mercado interno por tipo do produto unicamente das vendas rentáveis no mercado interno dos tipos do produto durante o período de inquérito, se:
i)
o volume das vendas rentáveis do tipo do produto corresponder a 80 % ou menos do volume total das vendas desse tipo; ou
ii)
o preço médio ponderado desse tipo do produto for inferior ao custo unitário de produção.
(74)
A análise da Comissão relativamente às vendas no mercado interno mostrou que, no que diz respeito a determinados tipos do produto, algumas das vendas no mercado interno foram rentáveis e que o preço médio ponderado das vendas foi superior ao custo unitário de produção. Do mesmo modo, o valor normal foi calculado como a média ponderada dos preços de todas as vendas no mercado interno durante o período de inquérito, nos casos em que as condições definidas no considerando 71 estavam cumpridas, ou como uma média ponderada unicamente das vendas rentáveis, nos casos em que essas condições não se encontravam satisfeitas. Uma vez que não se registaram vendas - ou que as vendas foram insuficientes - de certos tipos do produto no que diz respeito ao produto similar, ou nos casos em que não foram apuradas vendas no decurso de operações comerciais normais, a Comissão calculou o valor normal em conformidade com o artigo 2.o, n.os 3 e 6, do regulamento de base.
(75)
O valor normal foi calculado adicionando ao custo médio de produção do produto similar dos produtores-exportadores objeto de inquérito durante o período de inquérito:
i)
a média ponderada das despesas com encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG») efetuadas pelos produtores-exportadores objeto de inquérito nas vendas do produto similar no mercado interno, no decurso de operações comerciais normais, durante o período de inquérito; e
ii)
o lucro médio ponderado obtido pelos produtores-exportadores objeto de inquérito nas vendas do produto similar no mercado interno, no decurso de operações comerciais normais, durante o período de inquérito.
(76)
No caso de um dos produtores-exportadores objeto de inquérito, o custo de produção foi ajustado. Uma vez que um volume significativo dos fatores de produção utilizados para a produção do produto similar foi igualmente adquirido por um fornecedor coligado, a Comissão substituiu os custos de aquisição dos fatores de produção pelo custo de produção dos mesmos pelo produtor-exportador objeto de inquérito.
(77)
No que diz respeito ao mesmo produtor-exportador, a Comissão constatou, além disso, que o ajustamento para ter em conta o valor residual fora duplamente contabilizado, dado que o volume dos fatores de produção convertidos em produtos acabados tinha sido contabilizado sem ter em conta o valor residual. Por conseguinte, a Comissão rejeitou a dedução do valor residual do custo da produção do produto acabado.
(78)
Relativamente aos tipos do produto que não foram vendidos em quantidades representativas no mercado interno, foram acrescentadas as despesas VAG médias e o lucro médio das operações efetuadas no decurso de operações comerciais normais no mercado interno para esses tipos do produto. No caso dos tipos do produto que não foram de todo vendidos no mercado interno, ou nos casos em que não foram apuradas quaisquer vendas no decurso de operações comerciais normais, foram adicionados a média ponderada das despesas VAG e os lucros de todas as transações realizadas no decurso de operações comerciais normais no mercado interno.
3.2.2. Preço de exportação
(79)
Os produtores-exportadores objeto do inquérito venderam o produto em causa para exportação, quer diretamente a clientes independentes na União quer através de distribuidores independentes em Taiwan. Por conseguinte, o preço de exportação foi estabelecido com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar, em conformidade com artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.2.3. Comparação
(80)
A Comissão comparou o valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores objeto de inquérito, no estádio à saída da fábrica.
(81)
Quando tal se justificou pela necessidade de assegurar uma comparação justa, a Comissão ajustou o valor normal e/ou o preço de exportação para ter em conta as diferenças que afetam os preços e a sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efetuados ajustamentos para ter em conta os custos de transporte, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios, despesas de embalagem, crédito, encargos bancários e comissões.
(82)
Alguns dos produtores-exportadores incluídos na amostra não utilizaram as taxas de câmbio que lhes foram fornecidas no questionário anti-dumping enviado antes das visitas de verificação. Consequentemente, a Comissão recalculou os valores de transação utilizando as taxas fornecidas no questionário.
3.2.4. Margens de dumping
(83)
No caso dos dois produtores-exportadores objeto do inquérito, incluindo duas empresas coligadas incluídas na amostra e uma à qual foi concedido um exame individual, a Comissão procedeu a uma comparação entre o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar e o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(84)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping médias ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Quadro 3
Margens de dumping de Taiwan
Empresa
Margem de dumping provisória
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (exame individual)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. e Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Relativamente aos produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito, a Comissão calculou a margem de dumping média ponderada em conformidade com o artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base. Assim, essa margem foi estabelecida com base nas margens dos produtores-exportadores incluídos na amostra.
(86)
Nesta base, a margem de dumping provisória dos produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra foi de 10,9 %.
(87)
Para todas as outras empresas do país em causa, a Comissão estabeleceu a margem de dumping com base nos dados disponíveis, nos termos do artigo 18.o do regulamento de base. Para o efeito, a Comissão determinou o nível de colaboração. O nível de colaboração é o volume de exportações das empresas colaborantes para a União, expresso em percentagem do volume total das exportações - como indicado nas estatísticas de importação do Eurostat - provenientes do país em causa para a União.
(88)
O nível de colaboração neste caso foi considerado elevado, razão pela qual a Comissão decidiu basear a margem de dumping residual ao nível da empresa com a margem de dumping mais elevada.
(89)
As margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Quadro 4
Margens de dumping de Taiwan
Empresa
Margem de dumping provisória
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. e Yieh United Steel Corporation
10,9
Outras empresas colaborantes
10,9
Todas as outras empresas
12,0
4. PREJUÍZO
4.1. Definição da indústria da União e da produção da União
(90)
O produto similar foi fabricado por nove produtores da União durante o período de inquérito. Estes constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(91)
A produção total da União durante o período de inquérito foi estabelecida em mais de três milhões de toneladas. A Comissão determinou o valor com base em todas as informações disponíveis relativas à indústria da União, como as informações recolhidas junto dos produtores incluídos na amostra e os dados constantes da denúncia relativos aos outros produtores da União. O maior produtor da União não colaborou no inquérito nem se opôs à denúncia. Seis produtores da União, que representam cerca de 55 % das vendas e da produção da União, colaboraram no inquérito. Tal como indicado no considerando 8, quatro produtores da União foram selecionados para a amostra, representando cerca de 50 % do total da produção da União do produto similar.
(92)
As partes interessadas alegaram que um dos produtores da União incluídos na amostra devia ter sido excluído da definição de indústria da União, visto que importava quantidades significativas do produto em causa. No entanto, as importações desse produtor provenientes dos países em causa representaram menos de 5 % do total das importações do produto em causa e menos de 2 % do seu volume de vendas na União. Nesta base, a Comissão mantém a opinião de que, na altura, esse produtor da União fazia parte da indústria da União.
(93)
As partes interessadas argumentaram que o facto de não incluir o maior produtor da União na amostra a torna não representativa. Como já foi indicado, os quatro produtores da União incluídos na amostra representam cerca de 50 % da produção total da União do produto similar. A Comissão concluiu, por conseguinte, que a amostra era representativa. Em qualquer caso, o maior produtor não se deu a conhecer.
4.2. Consumo da União
(94)
A Comissão estabeleceu o consumo da União com base nos volumes de vendas da produção própria da indústria da União (recolhidos junto dos produtores incluídos na amostra), nos dados da denúncia para os restantes produtores da União e nos dados relativos aos volumes de importação no mercado da União obtidos a partir das estatísticas do Eurostat.
(95)
O consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 5
Consumo da União
2010
2011
2012
Período de inquérito
Consumo da União (toneladas)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Índice
100
103
103
104
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra, denúncia, Eurostat
(96)
O consumo da União aumentou continuamente de 4 % ao longo do período considerado.
4.3. Importações provenientes dos países em causa
4.3.1. Avaliação cumulativa dos efeitos das importações provenientes dos países em causa
(97)
A Comissão analisou se as importações do produto em causa originárias dos países em causa deveriam ser avaliadas cumulativamente, em conformidade com o disposto no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base.
(98)
A margem de dumping estabelecida para as importações provenientes da RPC e de Taiwan situou-se abaixo do limiar de minimis previsto no artigo 9.o, n.o 3, do regulamento de base. O volume das importações provenientes de cada um desses países não foi negligenciável na aceção do artigo 5.o, n.o 7, do regulamento de base. As partes de mercado durante o período de inquérito foram de 5,1 % para Taiwan e 4,3 % para a RPC.
(99)
As condições de concorrência entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e de Taiwan e o produto similar foram semelhantes. Mais especificamente, os produtos importados concorreram entre si e com o produto similar produzido na União, uma vez que todos os produtos cumprem as mesmas normas mundiais, sendo, por isso, permutáveis. Além disso, são vendidos através dos mesmos canais de vendas e a categorias de clientes semelhantes.
(100)
A associação das indústrias de aço e ferro de Taiwan (TSIIA - Taiwan Steel & Iron Industries Association) alegou que a Comissão não deveria avaliar cumulativamente os efeitos das importações objeto de dumping provenientes da RPC e de Taiwan. Alegou que, embora os produtos planos de aço inoxidável laminados a frio possam ser considerados produtos similares na aceção do regulamento de base, as vendas taiwanesas no mercado da União não têm as mesmas condições de concorrência das importações chinesas. Estas diferem essencialmente no que respeita às classes e à qualidade, sendo os produtos de Taiwan de qualidade superior.
(101)
A alegação relativa às diferentes classes refere-se apenas a produtos especiais, representando menos de 1 % das importações. Além disso, todos os produtos (UE, China e Taiwan) cumprem as mesmas normas mundiais e não foram apresentadas alegações relativas às diferenças de características físicas entre o produto similar fabricado na União e as importações, o que faz com que este argumento seja infundado. Consequentemente, a alegação foi rejeitada.
(102)
Por conseguinte, todos os critérios definidos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base foram cumpridos e as importações provenientes da RPC e de Taiwan foram examinadas cumulativamente para efeitos da determinação do prejuízo.
4.3.2. Volume e parte de mercado das importações provenientes dos países em causa
(103)
A Comissão determinou o volume das importações com base nos dados do Eurostat. A parte de mercado das importações foi estabelecida na mesma base.
(104)
As importações na União provenientes dos países em causa registaram a seguinte evolução:
Quadro 6
Volume das importações e parte de mercado
2010
2011
2012
Período de inquérito
Volume das importações provenientes da RPC (toneladas)
56 477
95 876
87 759
143 420
Índice
100
170
155
254
Parte de mercado (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Índice
100
165
151
243
Volume das importações provenientes de Taiwan (toneladas)
127 664
173 968
132 392
169 097
Índice
100
136
104
132
Parte de mercado (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Índice
100
133
101
127
Volume das importações provenientes dos países em causa (toneladas)
184 140
269 845
220 151
312 517
Índice
100
147
120
170
Parte de mercado (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Índice
100
143
116
163
Fonte: Eurostat
(105)
As importações cumuladas provenientes dos países em causa aumentaram 70 %, passando de 184 140 toneladas para 312 517 toneladas entre 2010 e o período de inquérito. As importações aumentaram de forma constante durante o período considerado, com exceção de 2012, ano em que os volumes de importação foram mais elevados do que em 2010, mas a um nível inferior ao de 2011.
(106)
A parte de mercado cumulativa aumentou 63 %, passando de 5,8 % para 9,5 % durante o período considerado. Tal como aconteceu com o volume de importações, a parte de mercado aumentou de forma constante durante o período considerado, com exceção de 2012.
4.3.3. Preços das importações provenientes dos países em causa e subcotação de preços
(107)
A Comissão determinou o volume das importações com base no valor e no volume das importações constantes dos dados do Eurostat. A subcotação dos preços das importações foi estabelecida com base nas respostas ao questionário apresentadas pelos produtores da União incluídos na amostra, pelos produtores-exportadores incluídos na amostra e pelo produtor-exportador que beneficiou de exame individual, como se refere no considerando 17.
(108)
O preço médio ponderado das importações na União provenientes dos países em causa registou a seguinte evolução:
Quadro 7
Preços de importação
2010
2011
2012
Período de inquérito
RPC (EUR/tonelada)
2 175
2 280
2 253
2 008
Índice
100
105
104
92
Taiwan (EUR/tonelada)
2 268
2 414
2 143
1 897
Índice
100
106
94
84
Países em causa (EUR/tonelada)
2 239
2 366
2 187
1 948
Índice
100
106
98
87
Fonte: Eurostat
(109)
Os preços de importação da RPC e de Taiwan aumentaram inicialmente 6 pontos percentuais entre 2010 e 2011. Posteriormente, diminuíram 19 pontos percentuais, pelo que a diminuição global foi de 13 %. Os preços das importações provenientes da RPC e de Taiwan registaram uma tendência semelhante, com exceção de 2012, ano em que se verificaram ainda preços comparativamente elevados para a RPC, mas já comparativamente baixos no caso de Taiwan. Para ambos os países, os preços diminuíram ainda mais entre 2012 e o período de inquérito.
(110)
A Comissão determinou a subcotação de preços durante o período de inquérito mediante uma comparação entre:
i)
os preços de venda médios ponderados, por tipo do produto, dos produtores da União incluídos na amostra cobrados a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica; e
ii)
os preços médios ponderados correspondentes, por tipo do produto, das importações provenientes dos produtores da RPC e de Taiwan objeto de inquérito vendidas ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, devidamente ajustados para ter em conta os custos pós-importação.
(111)
A comparação dos preços foi feita por tipo do produto para as transações realizadas, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos, comissões e custos de entrega. O resultado da comparação foi expresso em percentagem do volume de negócios, durante o período de inquérito, dos produtores da União incluídos na amostra e revelou uma margem média ponderada de subcotação entre 9,6 % e 11,3 % para as importações provenientes dos países em causa no mercado da União.
(112)
O inquérito mostrou que os produtores-exportadores vendem quase exclusivamente a distribuidores independentes ou a centros de serviços siderúrgicos, ao passo que a indústria da União vendeu a distribuidores, centros de serviços siderúrgicos e utilizadores finais. O inquérito não demonstrou, porém, que esta diferença no estádio de comercialização teve um impacto sobre os preços. Pelo contrário, os distribuidores independentes e os centros de serviços siderúrgicos alegaram que os produtores da União não lhes garantem condições de venda mais favoráveis do que aos utilizadores.
4.4. Situação económica da indústria da União
4.4.1. Observações gerais
(113)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame do impacto das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma apreciação de todos os indicadores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado.
(114)
Tal como se refere no considerando 8, utilizou-se a amostragem para determinar o eventual prejuízo sofrido pela indústria da União. Quatro produtores foram incluídos na amostra.
(115)
Para efeitos da determinação do prejuízo, a Comissão distinguiu entre indicadores de prejuízo macroeconómicos e microeconómicos. A Comissão analisou os indicadores macroeconómicos com base nos dados recolhidos junto dos produtores incluídos na amostra e nos dados da denúncia relativos aos outros produtores da União. Os dados diziam respeito a todos os produtores da União. A Comissão analisou os indicadores microeconómicos com base nos dados constantes das respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra. Os dados diziam respeito aos produtores da União incluídos na amostra. Ambos os conjuntos de dados foram considerados representativos da situação económica da indústria da União.
(116)
Os indicadores macroeconómicos incluem: produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, produtividade e amplitude da margem de dumping.
(117)
Os indicadores microeconómicos incluem: preços unitários médios, custo unitário, custo da mão-de-obra, existências, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital.
(118)
As partes interessadas alegaram que se deveriam utilizar os dados dos produtores da União incluídos na amostra de forma sistemática para a avaliação do prejuízo em vez de se dividirem os indicadores em macroeconómicos e microeconómicos. Alegaram que a análise separada dos indicadores macroeconómicos e microeconómicos era suscetível de ser manipulada pelo autor da denúncia, já que este podia orientar a recolha de dados ao nível macroeconómico, pois a decisão sobre se um determinado indicador era macroeconómico ou microeconómico tinha por base a disponibilidade de informação.
(119)
A Comissão estabeleceu e analisou os indicadores macroeconómicos tal como estes se apresentavam ao nível da União e não ao nível dos produtores da União incluídos na amostra. Considera-se que, no que diz respeito aos indicadores macroeconómicos, os dados completos da indústria da União no seu conjunto (que incluem igualmente os dados das empresas incluídas na amostra) refletem melhor a situação durante o período considerado do que os dados respeitantes apenas a uma parte do setor.
(120)
Os dados fornecidos pelo autor da denúncia para a avaliação dos indicadores macroeconómicos foram considerados exatos e fiáveis. A validade dos mesmos foi comparada com a informação apresentada pelos produtores da União incluídos na amostra. A título informativo, uma análise do prejuízo que utilizasse sistematicamente apenas os dados apresentados pelos produtores da União incluídos na amostra revelaria uma situação mais negativa para os indicadores macroeconómicos. Não há razões para crer que os autores da denúncia deliberadamente omitiram informação para manipular a análise do prejuízo. Por conseguinte, não há qualquer motivo para não ter em conta as informações fornecidas pelo autor da denúncia no que diz respeito aos indicadores macroeconómicos. Assim sendo, o argumento de que a análise de todos os indicadores de prejuízo deve limitar-se à informação apresentada apenas pelos produtores da União incluídos na amostra não pode ser aceite.
4.4.2. Indicadores macroeconómicos
4.4.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(121)
A produção total da União, a capacidade de produção (a nível dos laminados a frio) e a utilização da capacidade evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 8
Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2010
2011
2012
Período de inquérito
Volume de produção (toneladas)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Índice
100
99
101
95
Capacidade de produção (toneladas)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Índice
100
102
103
104
Utilização da capacidade (%)
77
74
75
70
Índice
100
97
98
92
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra, denúncia
(122)
O volume de produção manteve-se estável entre 2010 e 2012. Entre 2012 e o período de inquérito, o volume de produção diminuiu significativamente seis pontos percentuais, tendo a descida global sido de 5 %, apesar de a procura ter permanecido estável.
(123)
Ao mesmo tempo, a capacidade de produção aumentou moderadamente 4 % durante o período considerado. O ligeiro aumento da capacidade de produção pode ser atribuído a uma melhor utilização das máquinas devido aos programas de eficiência implementados pela indústria da União.
(124)
Em consequência, a utilização da capacidade registou uma diminuição de 8 % ao longo do período considerado. É sabido que uma utilização da capacidade de 100 % não é atingível nem sustentável a longo prazo na indústria dos produtos planos de aço inoxidável laminados a frio. Todavia, a utilização da capacidade atingida pela indústria da União durante o período considerado ficou muito abaixo da meta que é considerada atingível para um nível de produção sustentável a longo prazo, ou seja, superior a 90 %. Além disso, a diferença entre a capacidade de produção e o nível de produção sustentável a longo prazo é negligenciável, pelo que não pode ter tido um impacto na tendência para a diminuição registada pela indústria da União.
4.4.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(125)
O volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 9
Volume de vendas e parte de mercado
2010
2011
2012
Período de inquérito
Volume de vendas no mercado da União (em toneladas)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Índice
100
100
103
100
Parte de mercado (%)
84
81
84
80
Índice
100
97
100
95
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra, denúncia
(126)
O volume de vendas da indústria da União manteve-se estável durante todo o período considerado, com volumes de vendas ligeiramente mais elevados em 2012.
(127)
Uma vez que o consumo da União aumentou durante o período considerado, tal como referido no considerando 96, os volumes de vendas relativamente estáveis conduziram a uma diminuição de 5 % da parte de mercado detida pela indústria da União durante todo o período considerado. Tal como acontece com o volume de vendas, o ano de 2012 revelou um panorama mais positivo.
4.4.2.3. Crescimento
(128)
Tal como acima se refere, ao longo do período considerado, o volume de vendas da indústria da União manteve-se relativamente estável num mercado em crescimento. Ao mesmo tempo, as importações provenientes dos países em causa aumentaram de forma significativa. Em consequência, o crescimento do mercado, de cerca de 140 000 toneladas, ao longo do período considerado beneficiou quase exclusivamente as importações provenientes dos países em causa, que viram os seus volumes aumentados em cerca de 128 000 mil toneladas durante o mesmo período. Por conseguinte, a indústria da União não beneficiou, em absoluto, do crescimento do mercado.
4.4.2.4. Emprego e produtividade
(129)
Durante o período considerado, o emprego e a produtividade evoluíram da seguinte forma:
Quadro 10
Emprego e produtividade
2010
2011
2012
Período de inquérito
Número de trabalhadores
13 223
12 978
12 471
11 820
Índice
100
98
94
89
Produtividade (toneladas/trabalhador)
242
235
258
257
Índice
100
97
107
106
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra, denúncia
(130)
O número de trabalhadores da indústria da União diminuiu dois pontos percentuais em 2011, mais quatro pontos percentuais em 2012 e ainda outros cinco pontos percentuais no período de inquérito, o que revela claramente uma tendência para a baixa. A racionalização do número de trabalhadores pode ser atribuída à implementação de diversos planos de «eficácia» postos em prática pelos produtores da União e à diminuição do volume da produção.
(131)
A indústria dos produtos planos de aço inoxidável laminados a frio é geralmente considerada como intensiva em termos de capital. No entanto, o volume de emprego criado pela indústria da União é significativo. Do mesmo modo, os custos da mão de obra são o segundo fator de custo mais importante após as matérias-primas, representando cerca de 10 % a 15 % dos custos totais. Assim, o emprego é um indicador de prejuízo importante nesta indústria.
(132)
A produtividade da indústria da União diminuiu ligeiramente (três pontos percentuais) em 2011; em 2012, aumentou 10 pontos percentuais, e voltou a diminuir um ponto percentual durante o período de inquérito. No total, aumentou seis pontos percentuais, passando de 242 toneladas por trabalhador para 257 toneladas por trabalhador no período em causa, não obstante a diminuição do número de trabalhadores, o que revela uma maior eficácia.
4.4.2.5. Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(133)
Todas as margens de dumping foram significativamente superiores ao nível de minimis. O impacto da amplitude das margens de dumping efetivas na indústria da União foi substancial, dado o volume e os preços das importações provenientes dos países em causa.
(134)
Este é o segundo inquérito anti-dumping relativo ao produto em causa. As importações do mesmo produto originário da RPC, da Coreia do Sul e de Taiwan tinham já sido objeto de um inquérito em 2008-2009 (6). Embora não tenha resultado na instituição de medidas anti-dumping, já na altura esse inquérito estabeleceu provisoriamente a existência de dumping (7).
4.4.3. Indicadores microeconómicos
4.4.3.1. Preços e fatores que influenciam os preços
(135)
Durante o período considerado, o preço de venda médio unitário ponderado praticado pelos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes na União evoluiu do seguinte modo:
Quadro 11
Preços de venda na União
2010
2011
2012
Período de inquérito
Preço unitário médio de venda na União (EUR/tonelada)
2 428
2 572
2 358
2 159
Índice
100
106
97
89
Custo unitário da produção (EUR/tonelada)
2 247
2 345
2 149
1 939
Índice
100
104
96
86
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra
(136)
Durante o período considerado, os preços de venda dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes diminuíram 11 %. Em 2011, os preços aumentaram 6 %, mas posteriormente viriam a diminuir 17 pontos percentuais até ao final do período considerado.
(137)
O custo unitário da produção para a produção total dos produtos planos de aço inoxidável laminados a frio (incluindo mercadorias que acabaram por ser exportadas) seguiu largamente a tendência dos preços de venda, diminuindo 14 % durante o período considerado. Contudo, o preço de venda e o custo unitário da produção não são diretamente comparáveis, já que se verifica um certo lapso de tempo entre a produção e a venda. Dado que o nível médio das existências da indústria da União foi responsável por um volume de negócios de cerca de 15 %, verifica-se, em média, um lapso de tempo de quase dois meses entre a produção e a venda.
(138)
Em geral, tanto os custos de produção como os preços de venda dependem da evolução dos custos das matérias-primas, sobretudo de crómio e níquel. Com efeito, os preços cobrados pela indústria da União seguem o chamado mecanismo «sobretaxa de liga metálica». Ao abrigo deste mecanismo, os preços consistem num «preço de base» fixo e numa «sobretaxa de liga metálica», que varia consoante a composição química da classe do aço e as cotações das ligas na London Metal Exchange («LME», a bolsa de metais de Londres). Por conseguinte, os preços estão ligados à classe do aço e aos correspondentes custos das matérias-primas.
(139)
As partes interessadas sugeriram que a tendência dos preços de venda da indústria da União deveria ser analisada, com exceção da «sobretaxa de liga metálica». Uma vez que a indústria da União não influencia o preço do níquel, as partes interessadas alegaram que a Comissão deveria apenas considerar o «preço de base».
(140)
É um facto que o preço total consiste no preço de base e na sobretaxa de liga metálica, estando os clientes, na maior parte dos casos, cientes disto. Todavia, o inquérito revelou que, durante o período de inquérito, estes dois elementos do preço não figuravam de forma distinta nas faturas. Nesses casos, os documentos comerciais anteriores à fatura, como a nota de encomenda ou a confirmação da encomenda, não indicam, em geral, estes dois elementos separadamente.
(141)
Assim sendo, a evolução do preço de base foi analisada com base em informação publicamente disponível apresentada pelas partes interessadas. Esta informação apresenta uma repartição pormenorizada do preço total cobrado por produtos de classe 304 (8) na Alemanha (9), discriminando o preço de base e a sobretaxa de liga metálica. Esta sobretaxa foi flutuando ao sabor da evolução do custo das matérias-primas, ao passo que o preço de base diminuiu constantemente ao longo do período considerado, perto de 20 %, tendo passado de aproximadamente 1 200 EUR/tonelada em 2010 para cerca de 1 000 EUR/tonelada no período de inquérito. Se bem que o nível da diminuição possa não ser necessariamente representativo para todos os produtos e para todos os produtores da União, a amplitude da diminuição apoia a conclusão de que não apenas o nível da sobretaxa de liga metálica mas também o do preço de base registaram uma tendência descendente.
4.4.3.2. Custos da mão de obra
(142)
Os custos médios da mão de obra dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 12
Custos médios da mão de obra por trabalhador
2010
2011
2012
Período de inquérito
Custo médio da mão de obra por trabalhador (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Índice
100
102
105
108
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra
(143)
Os custos médios da mão de obra por trabalhador aumentaram durante o período considerado, tendo registado um aumento global de 8 % entre 2010 e o período de inquérito.
4.4.3.3. Existências
(144)
Durante o período considerado, os níveis de existências dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 13
Existências
2010
2011
2012
Período de inquérito
Existências finais (toneladas)
242 166
238 818
208 021
225 418
Índice
100
99
86
93
Existências finais em percentagem da produção
15
16
14
15
Índice
100
103
90
99
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra
(145)
O volume das existências permaneceu bastante estável entre 2010 e 2011, diminuiu 13 pontos percentuais em 2012 e aumentou ligeiramente 7 pontos percentuais durante o período de inquérito. No total, diminuiu 7 % durante o período considerado. Dado que a maior parte da produção é feita por encomenda, as existências não são um indicador significativo nesta indústria.
4.4.3.4. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(146)
Durante o período considerado, a rendibilidade, o cash flow, os investimentos e o retorno dos investimentos dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 14
Rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos
2010
2011
2012
Período de inquérito
Rendibilidade das vendas na União a clientes independentes (% do volume de negócios das vendas)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Índice
- 100
- 214
- 330
- 253
Cash flow (milhões de EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Índice
- 100
54
- 5
- 20
Investimentos (milhões de EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Índice
100
91
85
83
Retorno dos investimentos (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Índice
- 100
- 246
- 370
- 269
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra
(147)
A Comissão determinou a rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra através do lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar a clientes independentes na União, em percentagem do volume de negócios dessas vendas. A rendibilidade dos produtores incluídos na amostra foi negativa durante todo o período considerado, diminuiu 1,5 pontos percentuais entre 2010 e 2012 e recuperou ligeiramente (0,5 pontos percentuais) durante o período de inquérito, tendo atingido -1,6 %. Tal como se explica no considerando 141, a rendibilidade negativa ficou a dever-se principalmente à constante diminuição do preço de base e não às flutuações dos preços das matérias-primas, como o níquel.
(148)
O cash flow líquido é a capacidade que os produtores da União têm de autofinanciarem as suas atividades. O cash flow foi negativo em três dos quatro anos considerados; melhorou em 2011, mas começou novamente a diminuir. A melhoria temporária em 2011 deveu-se em grande medida a uma redução significativa das existências de produtos semiacabados.
(149)
Os investimentos revelaram uma tendência decrescente: em 2011, diminuíram 9 %; em 2012, mais 6 %; e outros 2 % durante o período de inquérito. No total, os investimentos diminuíram 17 pontos percentuais no período considerado.
(150)
O retorno dos investimentos corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos. Foi negativo nos quatro anos considerados. Em 2011, diminuiu 146 %; em 2012, mais 124 %; e atingiu -3,1 % durante o período de inquérito.
(151)
A capacidade de obtenção de capital de todos os quatro produtores incluídos na amostra foi negativamente afetada, uma vez que, devido à sua rendibilidade negativa, estes produtores não estavam em posição de obter financiamento junto dos bancos. Os produtores tiveram de utilizar fundos disponibilizados por outras empresas do grupo.
4.4.4. Conclusão sobre o prejuízo
(152)
A maior parte dos indicadores de prejuízo da indústria da União registou uma tendência negativa durante o período considerado. O volume de produção diminuiu 5 %, o que originou uma redução de 8 % na utilização da capacidade. Volumes de vendas estáveis num mercado em expansão levaram a uma diminuição de 5 % na parte de mercado. O emprego sofreu uma redução de 11 %, ao passo que o custo da mão de obra aumentou 8 %. Os investimentos diminuíram 17 %, enquanto o retorno dos investimentos permaneceu negativo durante todo o período considerado e revelou uma tendência para o agravamento.
(153)
Os únicos fatores de prejuízo que mostraram uma tendência ligeiramente positiva foram a capacidade de produção e a produtividade. Em qualquer caso, este aumento da capacidade de produção esteve em sintonia com o aumento do consumo durante o período considerado. O aumento da produtividade foi uma consequência da redução do número de trabalhadores.
(154)
Certos fatores de prejuízo - como a parte de mercado, o preço de venda e o custo da produção - tiveram uma evolução temporariamente mais positiva em 2011 ou 2012 em comparação com o ano anterior, mas em seguida diminuíram de novo. A rendibilidade foi negativa em todos os quatro anos e o cash flow em três desses quatro anos.
(155)
Tendo em conta o que precede, a Comissão concluiu, nesta fase, que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
5. NEXO DE CAUSALIDADE
(156)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base, a Comissão examinou se as importações objeto de dumping originárias dos países em causa causaram um prejuízo importante à indústria da União. Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 7, do regulamento de base, a Comissão averiguou igualmente se outros fatores conhecidos, durante o mesmo período, poderiam ter causado prejuízo à indústria da União. A Comissão assegurou-se de que qualquer eventual prejuízo causado por outros fatores que não as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa não fosse atribuído às importações objeto de dumping. Esses fatores são: as importações provenientes de países terceiros, o desempenho das exportações da indústria da União, o custo da energia, a sobrecapacidade e a concorrência na União.
5.1. Efeitos das importações objeto de dumping
(157)
O consumo da União aumentou 4 % durante o período considerado, mas, ao mesmo tempo, o volume das importações provenientes dos países em causa aumentou 70 %, enquanto a parte de mercado da indústria da União revelou uma tendência decrescente. Constatou-se que havia uma correspondência entre o facto de as importações ganharem parte de mercado e o facto de a indústria da União perder parte de mercado. O crescimento da parte de mercado das importações abrandou em 2012 e aumentou no período de inquérito, enquanto o declínio do mercado da indústria da União também abrandou em 2012 e voltou novamente a abrandar durante o período de inquérito. É, por conseguinte, evidente que houve uma correlação entre a perda de parte de mercado da indústria da União e o aumento das importações objeto de dumping.
(158)
Os preços das importações provenientes dos países em causa diminuíram 13 % durante o período considerado. Os preços da indústria da União diminuíram 11 % no mesmo período. Durante o período de inquérito, as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa subcotaram os preços da indústria da União em 9,6 %-11,3 %, exercendo pressão sobre os preços da indústria da União. O comportamento dos preços das crescentes importações objeto de dumping provenientes dos países em causa não permitiu à indústria da União manter a sua parte de mercado nem tornar-se rentável.
(159)
Algumas partes interessadas alegaram que os produtos importados provenientes dos países em causa não estavam em concorrência com os produtos vendidos pela indústria da União. Alegadamente, as importações provenientes dos países em causa são produtos predominantemente finos, com uma espessura inferior a 2 mm, ao passo que os produtos de maior espessura são fornecidos principalmente pela indústria da União. Esta alegação não foi confirmada pelos factos estabelecidos no inquérito. Com efeito, os produtores-exportadores e a indústria da União vendem produtos espessos, com uma espessura superior a 2 mm, bem como produtos finos com uma espessura inferior. Além disso, em média, o rácio produtos espessos/produtos finos, de cerca de 30 %-35 %, é o mesmo para a indústria da União e para os produtores-exportadores dos países em causa incluídos na amostra.
(160)
As partes interessadas alegaram que não existia qualquer correlação entre o nível e os preços das importações provenientes da RPC e a rendibilidade da indústria da União. Referiram, em especial, a diminuição das importações e os preços estáveis provenientes da RPC em 2011-2012, que alegadamente não podem ter causado a diminuição dos preços médios no mercado da União. Ao mesmo tempo, as perdas da indústria da União aumentaram e o volume de vendas manteve-se relativamente estável.
(161)
No entanto, esta análise centra-se seletivamente num período de apenas dois anos, em vez de em todo o período considerado. Quando se analisa a totalidade o período, é evidente que o forte aumento das importações objeto de dumping deu origem não só a uma deterioração da rendibilidade, mas também à perda da parte de mercado da indústria da União e à diminuição da produção, da utilização da capacidade, do emprego, dos investimentos e do retorno dos investimentos. Embora o ano de 2012 não tenha seguido rigorosamente a evolução global, a tendência foi, ainda assim, negativa. O objetivo de avaliar os indicadores de prejuízo ao longo de um período mais longo de quatro anos é justamente evitar chegar a conclusões com base em acontecimentos isolados, se os houver. Em todo o caso, os efeitos das importações objeto de dumping dos dois países em causa foram analisados cumulativamente, pelos motivos referidos nos considerandos 97 a 102. Por conseguinte, não se justificava analisar os efeitos independentes das importações objeto de dumping provenientes unicamente da RPC.
(162)
As partes interessadas alegaram que a parte de mercado que a indústria da União perdeu para as importações provenientes de Taiwan era insignificante. De acordo com as informações facultadas na denúncia, as importações originárias de Taiwan representaram uma parte de mercado de 4,98 % durante o período de inquérito, tendo registado um aumento de 1,09 % entre 2010 e o período de inquérito. As partes interessadas alegaram que era, portanto, impossível que as exportações taiwanesas tivessem causado o prejuízo que os autores da denúncia alegam ter sofrido.
(163)
De acordo com os resultados do inquérito, a parte de mercado das importações de Taiwan aumentou globalmente durante o período considerado, tendo atingido 5,1 % durante o período de inquérito. O inquérito também estabeleceu claramente que as importações objeto de dumping subcotaram consideravelmente os preços de venda da indústria da União. Por conseguinte, contrariamente à alegação da parte interessada, as importações objeto de dumping provenientes de Taiwan exerceram pressão sobre os preços e, juntamente com as importações chinesas objeto de dumping, causaram prejuízo à indústria da União, conforme se refere acima. É de relembrar que os efeitos das importações provenientes de ambos os países em causa foram analisados cumulativamente, pelos motivos referidos nos considerandos 97 a 102. Por conseguinte, os efeitos das importações objeto de dumping provenientes apenas de Taiwan não foram avaliados de forma independente.
(164)
As partes interessadas alegaram que o volume das importações provenientes de Taiwan tinha sido sobrestimado, já que, alegadamente, incluía quantidades significativas de importações de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio provenientes da China ou da Coreia e indevidamente declaradas como originárias de Taiwan. No entanto, esta alegação não foi apoiada por elementos de prova.
(165)
Contudo, as empresas taiwanesas que colaboraram no inquérito (produtores e outras partes colaborantes) comunicaram exportações que representavam a grande maioria das importações totais provenientes de Taiwan. Por conseguinte, os produtos não provenientes de Taiwan que, segundo as partes interessadas, foram erradamente declarados teriam pouco ou nenhum impacto.
(166)
As partes interessadas alegaram que os preços dos produtores exportadores de Taiwan e da China, tal como os da indústria da União, seguiram a cotação do níquel. Embora possa de facto ser verdade que, ao longo do tempo, a tendência dos preços dos produtores-exportadores tenha acompanhado a tendência dos preços das matérias-primas, isto não resolve a questão do nível absoluto do preço. A este respeito, o inquérito revelou que tanto os preços dos produtores chineses como os de Taiwan subcotaram os preços da indústria da União em 9,6 %-11,3 %. Se for válido o argumento de que os preços da RPC, de Taiwan e da indústria da União evoluíram de forma semelhante durante todo o período considerado, tal apenas conduzirá à conclusão de que as exportações de Taiwan e da China subcotaram os preços da indústria da União por uma margem semelhante durante todo o período considerado.
(167)
As partes interessadas argumentaram que o facto de se ter alegadamente verificado um aumento dos investimentos não demonstra que a indústria da União estava a sofrer um prejuízo importante. No entanto, esta alegação não foi confirmada pelo inquérito. Com efeito, os investimentos diminuíram de forma constante, 17 %, durante o período considerado, tal como referido no considerando 149.
(168)
A Comissão concluiu, nesta fase, que o aumento das importações de baixo preço objeto de dumping provenientes dos países em causa provocou o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
5.2. Impacto de outros fatores
5.2.1. Importações provenientes de países terceiros
(169)
O volume das importações provenientes de outros países terceiros evoluiu da seguinte forma ao longo do período considerado:
Quadro 15
Importações provenientes de países terceiros
País
2010
2011
2012
Período de inquérito
Índia
Volume (toneladas)
17 568
29 437
33 763
61 855
Índice
100
168
192
352
Parte de mercado (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Preço médio (EUR/tonelada)
1 912
2 421
2 218
2 098
Índice
100
127
116
110
Coreia do Sul
Volume (toneladas)
72 256
70 297
62 047
92 189
Índice
100
97
86
128
Parte de mercado (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Preço médio (EUR/tonelada)
1 932
2 112
1 891
1 839
Índice
100
109
98
95
África do Sul
Volume (toneladas)
66 142
51 788
50 718
51 907
Índice
100
78
77
78
Parte de mercado (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Preço médio (EUR/tonelada)
2 302
2 355
2 102
1 943
Índice
100
102
91
84
EUA
Volume (toneladas)
94 923
82 387
82 624
90 947
Índice
100
87
87
96
Parte de mercado (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Preço médio (EUR/tonelada)
2 695
2 943
2 646
2 304
Índice
100
109
98
85
Outros países terceiros
Volume (toneladas)
85 674
109 406
74 897
59 204
Índice
100
128
87
69
Parte de mercado (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Preço médio (EUR/tonelada)
2 450
2 659
2 715
2 669
Índice
100
109
111
109
Total de todos os países terceiros, exceto os países em causa
Volume (toneladas)
336 564
343 313
304 049
356 102
Índice
100
102
90
106
Parte de mercado (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Preço médio (EUR/tonelada)
2 351
2 549
2 371
2 156
Índice
100
108
101
92
Fonte: Eurostat
(170)
Os países terceiros com os maiores volumes de importação foram a Índia, a Coreia do Sul, a África do Sul e os EUA, com partes de mercado que variaram entre 1,6 % e 2,8 % durante o período de inquérito. A parte de mercado de todos os outros países terceiros foi de 10,8 %.
(171)
As importações originárias da Índia foram negligenciáveis - 1 % ou menos - durante a maior parte do período considerado. Apenas ultrapassaram o limiar de 1 % uma vez durante o período de inquérito, altura em que detiveram uma parte de mercado de 1,9 %.
(172)
A parte de mercado da Coreia do Sul manteve-se bastante estável durante o período considerado, passando de 2,3 % para 1,9 % entre 2010 e 2012 e aumentando finalmente para apenas 2,8 % durante o período de inquérito.
(173)
As importações provenientes da África do Sul e dos EUA apresentaram uma tendência descendente ao longo do período considerado. A parte de mercado das importações da África do Sul diminuiu de 2,1 % para 1,6 %, enquanto a parte de mercado das importações provenientes dos EUA diminuiu de 3,0 % para 2,8 %.
(174)
No que diz respeito aos preços (com base nos dados do Eurostat), pode observar-se que apenas o preço das importações provenientes da Coreia do Sul foi inferior ao preço de importação da RPC e de Taiwan, ao passo que as importações provenientes da África do Sul tiveram preços semelhantes e as importações da Índia e dos EUA preços mais elevados. É de salientar, contudo, que o produto em causa/o produto similar é constituído por várias classes de aço, o que implica diferenças de preços significativas que não puderam ser tidas em conta no preço médio do Eurostat.
(175)
As partes interessadas referiram-se às importações provenientes de outros países terceiros, incluindo os EUA, a Coreia do Sul, a Índia e a África do Sul. Alegaram que essas importações devem ter influenciado a situação da indústria da União e, uma vez que há importações significativas provenientes de outros países terceiros não sujeitas ao inquérito da Comissão, as importações provenientes da RPC e de Taiwan não deviam, na sua opinião, ser consideradas responsáveis por qualquer prejuízo causado pelas importações originárias de outros países.
(176)
Tal como acima referido, durante o período de inquérito, de entre todos os países fornecedores de importações para a União de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio, Taiwan e a RPC possuem as partes de mercado mais elevadas (5,1 % e 4,3 %, respetivamente). Estes foram os dois únicos países cujas importações excederam uma parte de mercado de 3 % durante o período considerado. Além disso, enquanto a parte de mercado dos países em causa aumentou 3,7 pontos percentuais durante o período considerado, a parte de mercado das importações provenientes de todos os outros países terceiros que não os países em causa manteve-se estável com um aumento de apenas 0,2 pontos percentuais durante o período considerado.
(177)
Devido à tendência do volume de importações para se manter estável, a Comissão concluiu, a título provisório, que as importações provenientes de outros países terceiros não contribuíram de forma significativa para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
5.2.2. Resultados das exportações da indústria da União
(178)
Durante o período considerado, o volume das exportações dos produtores da União incluídos na amostra evoluiu do seguinte modo:
Quadro 16
Resultados das exportações dos produtores da União incluídos na amostra
2010
2011
2012
Período de inquérito
Volume de exportações (toneladas)
185 377
188 431
182 370
178 010
Índice
100
102
98
96
Preço médio (EUR/tonelada)
2 148
2 353
2 082
1 915
Índice
100
110
97
89
Fonte: Produtores da União incluídos na amostra
(179)
Os volumes de exportação dos produtores da União incluídos na amostra têm vindo a diminuir após um único aumento, em 2011, quer dos volumes quer dos preços de venda. Globalmente, os volumes de exportação dos produtores incluídos na amostra representaram cerca de 12 % da sua produção combinada. Embora a diminuição das exportações possa ter contribuído para a quebra na produção, dado o baixo nível das exportações em relação às vendas na União, a eventual contribuição das exportações para o prejuízo sofrido pela indústria da União seria, de qualquer forma, muito limitada.
5.2.3. Custo da energia, sobrecapacidade
(180)
Certas partes interessadas alegaram que o prejuízo sofrido pela indústria da União se deveu ao elevado custo da energia - alegadamente 20 % superior ao praticado na RPC. No entanto, a energia é apenas um dos fatores de custo menos importantes na produção de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio; em geral, representa menos de 10 % dos custos totais. Deixando de lado a questão de saber se os custos da energia na RPC refletem ou não os valores do mercado, a diferença de preços da energia não pode ter causado o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(181)
As partes interessadas alegaram que, contrariamente às informações fornecidas na denúncia, a indústria da União tinha uma sobrecapacidade significativa. A Comissão constatou que a utilização da capacidade da indústria da União passou de 77 %, em 2010 para 70 % no período considerado. No entanto, a capacidade de produção da indústria da União e o consumo no mercado da União desenvolveram-se em paralelo, aumentando ambos 4 % durante o período considerado. A perda da utilização da capacidade foi, por conseguinte, causada pela incapacidade da indústria da União de tirar partido do crescimento do mercado, uma vez que este crescimento foi absorvido pelas importações objeto de dumping provenientes dos países em causa. A alegada sobrecapacidade daí resultante é, portanto, mais um resultado das importações objeto de dumping do que uma causa do prejuízo sofrido pela indústria da União.
(182)
A Comissão concluiu que nem o custo da energia pago pela indústria da União nem a alegada sobrecapacidade poderiam ter causado o prejuízo sofrido.
5.3. Preocupações em matéria de concorrência
(183)
As partes interessadas alegaram que as importações de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio provenientes da RPC aumentaram em resposta à concentração da capacidade da União num pequeno número de fornecedores, que deixou os utilizadores da União apenas com um número limitado de produtores da União. Todavia, nos últimos 10 anos houve sempre quatro fornecedores de média dimensão e alguns mais pequenos no mercado da União. Embora algumas dessas empresas tenham mudado de mãos nesse período, o número de fornecedores permaneceu estável. Por conseguinte, o aumento das importações chinesas objeto de dumping não pode ter sido causado pela redução no número de fornecedores na União.
(184)
As partes interessadas alegaram que o mercado da União era muito concentrado e que as importações provenientes dos países em causa não podiam ter causado o prejuízo sofrido pela indústria da União. Na sua opinião, o volume das importações provenientes da Ásia não era suficiente para restringir a concorrência e não podia impedir a indústria da União de aumentar os seus preços. A este respeito, as partes fizeram referência à decisão da Comissão que aprova a concentração (sujeita a compromissos) entre a Outokumpu e a Inoxum (10), de novembro de 2012 («decisão de concentração Outokumpu»).
(185)
Contudo, a análise num processo de concentração e um inquérito de anti-dumping dizem respeito a diferentes enquadramentos legais e têm objetivos diferentes. Um processo de concentração visa determinar se uma concentração proposta pode suscitar preocupações em matéria de concorrência, ao passo que um inquérito de anti-dumping analisa se a indústria da União está exposta a dumping prejudicial.
(186)
Em qualquer caso, no quadro da decisão de concentração da Outokumpu, examinou-se se a aquisição da Inoxum pela Outokumpu daria azo a um operador dominante no mercado da União. A entidade conjunta surgida da concentração da Outokumpu e da Inoxum teria detido uma parte de mercado conjunta de mais de 50 % e reduzido o número de produtores principais de quatro para três. Esta decisão de concentração obrigou a Outokumpu a alienar parte da Inoxum, incluindo a empresa produtora Acciai Speciali Terni (AST). O objetivo desta alienação era precisamente manter a concorrência no mercado da União de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio, mas a entidade resultante da concentração (a Outokumpu e todos os ativos da Inoxum, incluindo a AST), que deteria uma parte de mercado de mais de 50 % no mercado da União, nunca se concretizou. Em vez disso, existem ainda quatro operadores de média dimensão e um certo número de outros mais pequenos que competem uns com os outros sem que qualquer deles detenha o nível de poder de mercado que a entidade proposta resultante da concentração e analisada no respetivo processo deteria.
(187)
As partes interessadas remeteram igualmente para a discussão na decisão de concentração Outokumpu relativa ao facto de os produtores da União não estarem limitados pelas importações provenientes da Ásia durante os períodos em que as flutuações dos preços do níquel, a taxa de câmbio e os baixos preços de níquel na LME (London Metals Exchange) tornaram as importações asiáticas menos competitivas. A Comissão assinalou, na Decisão de Concentração Outokumpu que «ainda que as limitações impostas pelas importações possam, de momento, não ser significativas, é possível que venham a aumentar no futuro» (11), o que levou à realização de uma avaliação da evolução provável do mercado. O presente inquérito revelou o seguinte: as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa atingiram, no período de inquérito, uma parte de mercado de 9,5 % e aumentaram 70 % em relação a 2010. Foi igualmente estabelecido que essas importações objeto de dumping subcotaram os preços da indústria da União em 9,6 %-11,3 %.
(188)
Além disso, o facto de a procura no mercado da União ser comparativamente estável, mesmo em caso de flutuações significativas dos preços, não significa que os compradores não sejam sensíveis aos preços. Se bem que os preços mais baixos oferecidos pelos exportadores não tenham dado origem a um aumento do consumo no mercado da União, o inquérito demonstrou nitidamente que os compradores estão dispostos a adquirir volumes crescentes de importações a baixos preços. Uma vez que estas importações a baixos preços não geram qualquer aumento suplementar da procura, estas vendas realizam-se a expensas das vendas dos outros intervenientes no mercado, em especial da indústria da União.
(189)
O inquérito confirmou que a indústria da União vende uma gama de produtos mais vasta do que a dos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito. No entanto, durante o período de inquérito, cerca de 75 % das vendas da indústria da União estiveram relacionadas com as quatro classes de aço mais comuns (304, 304L, 316L e 430). Todas estas classes são vendidas pelos exportadores dos países em causa numa grande variedade de larguras, espessuras e acabamentos. Além disso, há produtos que não se inscrevem nestas classes e que estavam em concorrência direta, dado que também eram vendidos pelos exportadores dos países em causa.
(190)
Nenhuma das partes interessadas levantou quaisquer problemas no que diz respeito à qualidade do produto em causa no presente inquérito. A decisão de concentração Outokumpu concluiu, por um lado, que, em média, a qualidade dos produtos produzidos pelos produtores não europeus pode ser considerada comparável com a dos produtores europeus (12), mas, por outro, que os clientes com requisitos específicos não se podem abastecer na Ásia (13). Contudo, tal como acima se refere, a grande maioria das vendas da indústria da União é de produtos de base cuja qualidade é comparável.
(191)
Outros entraves à compra de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio por parte de certos clientes incluem os prazos mais longos devido à morosidade dos transportes dos países em causa e os prazos de pagamento menos favoráveis oferecidos pelos produtores dos países em causa. Contudo, estas questões são sobretudo relevantes para os clientes que compram diretamente à fábrica, que não representam mais do que cerca de um terço do mercado da União.
(192)
Ao mesmo tempo, a maioria das vendas foi efetuada por intermédio de centros de serviços siderúrgicos, que representam cerca de dois terços do mercado da União. Com efeito, quase todas as vendas dos países em causa são efetuadas através de centros de serviços independentes, que também compram à indústria da União. Neste caso, o prazo de pagamento oferecido pelo distribuidor é relevante para o utilizador. Uma vez que estas vendas são geralmente efetuadas a partir das existências do distribuidor, o prazo de entrega é igualmente o prazo necessário para expedir as mercadorias do distribuidor para o utilizador. Assim sendo, a maioria das vendas não é afetada por estas questões.
(193)
Por conseguinte, as vendas da indústria da União são, na sua maioria, diretamente afetadas pelas importações objeto de dumping provenientes dos países em causa.
(194)
A Comissão concluiu assim que as condições de concorrência na União não podiam ter impedido as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa de causar prejuízo à indústria da União.
5.4. Impacto dos preços das matérias-primas
(195)
Certas partes interessadas alegaram que a decisão de comprar o produto em causa originário dos países em causa ou o produto similar produzido pela indústria da União está dependente da evolução dos preços das matérias-primas, especialmente do níquel. Tal deve-se ao facto de os exportadores cobrarem um preço único e a indústria da União cobrar um preço base acrescido da sobretaxa de liga metálica.
(196)
Por conseguinte, seria alegadamente mais benéfico para os importadores comprar aos países em causa quando os preços das matérias-primas aumentam (dado que os preços da indústria da União são revistos em alta, ao passo que os dos exportadores permanecem estáveis). Por outro lado, quando os preços das matérias-primas diminuem, seria alegadamente menos benéfico para os importadores comprar aos países em causa (dado que os preços da indústria da União diminuem, ao passo que os dos exportadores permanecem estáveis).
(197)
Na decisão de concentração Outokumpu, analisou-se o impacto da evolução prevista dos preços do níquel nas decisões de compra dos importadores (14). No presente inquérito, a Comissão analisou se a evolução das importações seguiu de facto a evolução dos preços efetivos do níquel e o padrão descrito acima. Os preços do níquel (15) diminuíram 31 %, passando de 16 453 EUR/tonelada em 2010 para 11 327 EUR/tonelada durante o período de inquérito. De acordo com as alegações das partes interessadas descritas no considerando 196, esta diminuição dos preços do níquel deveria ter conduzido a uma diminuição das importações provenientes dos países em causa. Ora o inquérito revelou que, apesar da diminuição significativa dos preços do níquel, as exportações provenientes dos países em causa aumentaram 70 % durante o mesmo período, tal como descrito no considerando 104.
(198)
Embora a evolução dos preços das matérias-primas possa ter tido algum impacto sobre a evolução dos volumes de importação, outros fatores, tais como o baixo nível dos preços dos produtores-exportadores, pesaram claramente mais. Assim sendo, considera-se que a evolução dos preços do níquel não teve um impacto duradouro sobre a tendência geral para o aumento das importações objeto de dumping provenientes dos países em causa durante o período considerado.
5.5. Alterações dos padrões de consumo
(199)
A Decisão de concentração Outokumpu estabeleceu que tanto o nível absoluto dos preços do níquel como a volatilidade desses preços são suscetíveis de diminuir a atratividade do aço inoxidável como matéria-prima e impulsionar a procura de aço inoxidável sem níquel (16).
(200)
No que se refere à atratividade do aço inoxidável como matéria-prima, argumentou-se também que certas tendências podiam ter um eventual impacto na substituição para/de aço inoxidável, incluindo a necessidade de utilizar materiais mais leves, por exemplo em veículos automóveis (impacto negativo no aço inoxidável; substituição do aço por materiais compósitos), os ciclos de vida mais curtos dos produtos (impacto negativo no aço inoxidável; são utilizados materiais mais baratos), a maior necessidade de tratamento das águas e de produção de energia verde (impacto positivo no aço inoxidável; difícil de substituir em muitas aplicações) e a evolução dos preços de materiais potencialmente concorrentes (minério de ferro, alumínio, cobre) (17).
(201)
A este respeito, o presente inquérito confirmou as conclusões da decisão de concentração Outokumpu (18) de que a procura de aço inoxidável em geral e de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio em particular é pouco elástica. A maior parte do crescimento do consumo teve lugar entre 2010 e 2011, quando os preços estavam a aumentar. Durante o período em que os preços diminuíram, de 2011 até ao período de inquérito, o consumo permaneceu estável, tendo aumentado apenas 1 %. A substituição de/para aço inoxidável, incluindo os fatores acima mencionados, não teve, pois, um impacto mensurável no consumo total de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio.
(202)
No que diz respeito à mudança na procura para classes de aço inoxidável sem níquel, que incluem também o produto similar, uma análise detalhada das operações de venda comunicadas pelos produtores da União incluídos na amostra confirma as conclusões da decisão de concentração Outokumpu.
(203)
No entanto, tal como descrito no considerando 138, os preços cobrados pela indústria da União estão diretamente relacionados com a classe do aço e os correspondentes custos das matérias-primas. Por conseguinte, uma mudança na procura, de uma classe de aço para outra, tem um impacto neutro sobre o desempenho da indústria da União.
(204)
Conclui-se assim, nesta fase, que a alteração dos padrões de consumo não teve um impacto negativo nos resultados da indústria da União.
5.6. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(205)
As importações objeto de dumping a baixos preços provenientes dos países em causa aumentaram, tanto em termos absolutos como relativos ao consumo na União, no momento em que a maior parte dos indicadores de prejuízo da indústria da União (produção, utilização da capacidade, parte de mercado, emprego, preços de venda, custos da mão de obra, rendibilidade, investimentos, retorno dos investimentos) se deterioraram. As importações objeto de dumping provenientes dos países em causa subcotaram os preços da indústria da União em 9,6 %-11,3 % durante o período de inquérito.
(206)
Outros fatores, tais como o custo da energia, a capacidade e as condições de concorrência no mercado da União, não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União. Certos fatores, como as importações provenientes de outros países terceiros e as exportações da indústria da União, podem ter contribuído para o prejuízo, mas apenas de forma muito limitada.
(207)
Com base no que precede, a Comissão concluiu provisoriamente que o prejuízo importante para a indústria da União foi causado pelas importações objeto de dumping provenientes do país em causa e que os outros fatores considerados individualmente não quebraram o nexo de causalidade. O prejuízo consiste essencialmente na fragilidade da situação financeira da indústria da União e na quebra da produção, da utilização da capacidade, do emprego e da parte de mercado.
(208)
A Comissão distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping. O impacto que as outras importações, as exportações da indústria da União, os custos de energia, a capacidade e as condições de concorrência tiveram na evolução negativa da indústria da União, em termos da sua situação financeira, produção e parte de mercado, foi muito limitado ou inexistente.
6. INTERESSE DA UNIÃO
(209)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se podia concluir que não era do interesse da União adotar medidas neste caso, não obstante a determinação da existência de dumping prejudicial. A análise do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, inclusivamente os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores.
6.1. Interesse da indústria da União
(210)
A maioria da indústria da União apoia a instituição de medidas. O maior produtor da União não colaborou no inquérito, mas também não se opôs à denúncia. Seis produtores da União, que representam cerca de 55 % das vendas e da produção da União, colaboraram no inquérito e apoiaram a denúncia.
(211)
A indústria da União sofreu um prejuízo importante. Todos os indicadores financeiros (rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos) foram, na sua maioria, negativos ao longo de todo o período considerado. Outros indicadores, tais como a produção, a utilização da capacidade, o emprego e a parte de mercado, evoluíram de forma negativa durante o período considerado. A indústria da União mal conseguiu manter o baixo volume de vendas pós-crise e não pôde beneficiar do crescimento do mercado.
(212)
Na ausência de medidas, as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa continuarão a forçar a indústria da União a vender com prejuízo. Esta acumulação de perdas adicionais irá conduzir a uma nova deterioração da situação da indústria da União. A instituição de medidas é, pois, do interesse da indústria da União.
6.2. Interesse dos importadores e distribuidores independentes:
(213)
Os importadores e os distribuidores (incluindo centros de serviços siderúrgicos) participaram ativamente no presente inquérito. Trinta e um importadores e distribuidores deram-se a conhecer e manifestaram a sua oposição à instituição de medidas,
(214)
Os importadores e distribuidores alegaram que as suas eventuais fontes de abastecimento ficariam limitadas pela instituição de medidas. Receavam que, se fossem instituídas medidas, deixariam de poder adquirir produtos planos de aço inoxidável laminados a frio à RPC e a Taiwan.
(215)
No entanto, o inquérito revelou que todos os importadores e distribuidores compram a múltiplas fontes, incluindo a indústria da União, os países em causa e outros países terceiros. Por conseguinte, só em certa medida dependem dos fornecimentos provenientes dos países em causa.
(216)
Estas partes podem continuar a comprar produtos planos de aço inoxidável laminados a frio à indústria da União e a outros países não abrangidos pelo presente inquérito (por exemplo, a Índia, a África do Sul, a Coreia do Sul e os EUA), que cumulativamente detêm uma parte de mercado de 11 %. Tanto a indústria da União como os outros países terceiros são, por conseguinte, alternativas credíveis às importações de Taiwan e da RPC.
(217)
Conclui-se portanto na presente fase que a instituição de medidas só pode ter um impacto negativo negligenciável sobre a situação dos importadores e distribuidores independentes.
6.3. Interesse dos utilizadores
(218)
Um certo número de partes interessadas, incluindo produtores-exportadores e distribuidores, suscitou preocupações quanto aos possíveis efeitos negativos das medidas sobre os utilizadores. Os próprios utilizadores não partilharam destas preocupações. Com efeito, o grau de participação dos utilizadores no presente processo foi muito reduzido. Seis utilizadores (incluindo um grupo de quatro empresas) emitiram o seu parecer; destes, apenas um se opôs à instituição de medidas. Outros utilizadores e suas associações não participaram ou abstiveram-se explicitamente de tomar posição.
(219)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que a instituição de medidas não é contrária ao interesse dos utilizadores.
6.4. Preocupações em matéria de concorrência
(220)
Na decisão de concentração Outokumpu, a Comissão estabeleceu que a concentração proposta da Outokumpu e da Inoxum resultaria provavelmente num impedimento significativo à concorrência eficaz através de efeitos não coordenados, graças à criação de uma posição dominante no mercado do Espaço Económico Europeu (EEE) para os produtos planos de aço inoxidável laminados a frio (19). Para evitar esse impedimento, a Comissão aceitou como suficiente para remediar as preocupações em matéria de concorrência um pacote de alienação que incluía a AST (20). Com efeito, a solução aceite pela Comissão mantinha o número de quatro produtores da União de dimensão média.
(221)
Esta solução já tinha sido implementada e está agora plenamente em vigor. Além disso, a instituição de medidas anti-dumping não reduz o número de produtores da União de média dimensão. Conclui-se assim, nesta fase, que a instituição de medidas não reduz nem elimina o efeito do compromisso aceite pela Comissão na decisão de concentração Outokumpu.
6.5. Conclusão sobre o interesse da União
(222)
Com base no que precede, a Comissão concluiu que não existiam razões imperiosas para afirmar que não seria do interesse da União, nesta fase do inquérito, instituir medidas sobre as importações do produto em causa proveniente da RPC e de Taiwan.
7. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(223)
Com base nas conclusões da Comissão sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de dumping.
7.1. Nível de eliminação do prejuízo (margem de prejuízo)
(224)
Para determinar o nível das medidas, a Comissão começou por determinar o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(225)
O prejuízo seria eliminado se a indústria da União pudesse cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos com as vendas do produto similar no mercado da União, que pudesse razoavelmente ser alcançado em condições normais de concorrência por uma indústria deste tipo no setor, ou seja, na ausência de importações objeto de dumping.
(226)
A rendibilidade da indústria da União foi negativa durante todo o período considerado, isto é, de 2010 a 2013. Os anos anteriores, 2008 e 2009, foram afetados por um colapso da procura durante a crise económica global, pelo que os lucros obtidos durante esses anos não podem considerar-se como tendo sido atingidos em condições normais de concorrência. Enquanto o inquérito anterior, tal como descrito no considerando 134, estabeleceu a título provisório a existência de dumping relativamente ao ano de 2007, não existe nenhum nexo material entre as importações objeto de dumping e a situação da indústria da União. Para esse efeito, o lucro-alvo foi fixado em 8,1 %, o que correspondeu ao lucro atingido pela indústria da União em 2007. Foi este o último ano representativo marcado por condições normais de concorrência antes do colapso da procura em 2008 e 2009. Com efeito, a dimensão do mercado em 2013 quase atingiu o nível de consumo de 2007.
(227)
Nesta base, a Comissão calculou o preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União, retirando aos preços de venda da União as perdas efetivamente sofridas durante o período de inquérito e adicionando-lhes a margem de lucro de 8,1 % acima referida.
(228)
A Comissão determinou, em seguida, o nível de eliminação do prejuízo com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores dos países em causa incluídos na amostra e que colaboraram no inquérito, estabelecido para calcular a subcotação dos preços, e a média ponderada do preço não prejudicial do produto similar vendido pelos produtores da União incluídos na amostra no mercado da União durante o período de inquérito. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram expressas em percentagem do valor CIF médio de importação ponderado.
(229)
O nível de eliminação do prejuízo para as «outras empresas que colaboraram no inquérito» e para «todas as outras empresas» é definido da mesma forma que a margem de dumping para estas empresas (ver considerandos 57, 60, 85 e 88).
7.2. Medidas provisórias
(230)
Devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações de produtos planos de aço inoxidável laminados a frio originários da RPC e de Taiwan, em conformidade com a regra do direito inferior prevista no artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base. A Comissão comparou as margens de prejuízo com as margens de dumping. O montante dos direitos deve ser estabelecido ao nível da mais baixa das margens de dumping e de prejuízo estabelecidas.
(231)
Tal como mencionado no considerando 4, a Comissão sujeitou a registo as importações do produto em causa originário da RPC e de Taiwan pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 1331/2014, com vista à possível aplicação retroativa de medidas anti-dumping e de compensação, nos termos do artigo 10.o, n.o 4, do regulamento de base e do artigo 16.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objeto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (21) («regulamento antissubvenções de base»).
(232)
No que diz respeito ao atual inquérito anti-dumping, e tendo em conta as conclusões acima mencionadas, o registo das importações para efeitos do inquérito anti-dumping nos termos do artigo 14.o, n.o 5, do regulamento de base, deve ser suprimido.
(233)
No que diz respeito ao inquérito antissubvenções paralelo (ver considerando 3), o registo das importações provenientes da RPC em conformidade com o artigo 24.o, n.o 5, do regulamento antissubvenções de base, deve continuar.
(234)
Nesta fase do processo, não pode ser tomada nenhuma decisão relativamente a uma eventual aplicação retroativa das medidas anti-dumping.
(235)
Com base no que precede, as taxas do direito anti-dumping provisório, expressas em percentagem do preço CIF franco-fronteira da União do produto não desalfandegado, devem ser as seguintes:
País
Empresa
Margem de dumping
(%)
Margem de prejuízo
(%)
Direito anti-dumping provisório
(%)
RPC
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Outras empresas colaborantes
30,0
24,5
24,5
Todas as outras empresas
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Outras empresas colaborantes
10,9
22,9
10,9
Todas as outras empresas
12,0
23,9
12,0
(236)
As taxas do direito anti-dumping individual especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nos resultados do presente inquérito. Por conseguinte, traduziam a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. Estas taxas do direito aplicam-se exclusivamente às importações do produto em causa originário dos países em questão e produzido pelas pessoas coletivas mencionadas. As importações do produto em causa produzido por qualquer outra empresa não expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, devem estar sujeitas à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas». Não devem ser objeto de qualquer das taxas do direito anti-dumping individual.
(237)
Uma empresa pode requerer a aplicação destas taxas do direito anti-dumping individual se alterar posteriormente a firma da sua entidade. O pedido deve ser dirigido à Comissão (22). O pedido deve conter todas as informações pertinentes que permitam demonstrar que a alteração não afeta o direito de a empresa beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável. Se a alteração da firma da empresa não afetar o seu direito a beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável, será publicado um aviso no Jornal Oficial da União Europeia informando da alteração da firma.
(238)
A fim de assegurar a aplicação adequada dos direitos anti-dumping, a taxa do direito anti-dumping para «todas as outras empresas» será aplicável não só aos produtores-exportadores que não colaboraram no presente inquérito, mas também aos produtores que não exportaram para a União durante o período de inquérito.
(239)
A partir de 26 de março de 2015, um direito anti-dumping provisório prevê a proteção contra as importações objeto de dumping. Assim sendo, deixa de ser necessário registar as importações para efeitos de proteção contra as importações objeto de dumping. Por conseguinte, o artigo 1.o, n.o 1, do Regulamento de Execução (UE) n.o 1331/2014 deve ser alterado em conformidade.
8. DISPOSIÇÕES FINAIS
(240)
No interesse de uma boa administração, a Comissão convidará as partes interessadas a apresentarem os seus pontos de vista por escrito e/ou a solicitarem uma audição à Comissão e/ou ao Conselheiro Auditor dos processos em matéria de comércio no prazo estipulado.
(241)
As conclusões relativas à instituição de um direito provisório são provisórias e poderão ser alteradas na fase definitiva do inquérito,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de produtos laminados planos de aço inoxidável, simplesmente laminados a frio, atualmente classificados nos códigos NC 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 e 7220 20 89, e originários da República Popular da China e de Taiwan.
2. As taxas do direito anti-dumping provisório aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União do produto não desalfandegado, no que respeita ao produto referido no n.o 1 e produzido pelas empresas a seguir enumeradas, são as seguintes:
País
Empresa
Direito anti-dumping provisório
(%)
Código adicional TARIC
República Popular da China
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Outras empresas que colaboraram no inquérito, enumeradas no anexo I
24,5
Todas as outras empresas
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Outras empresas que colaboraram no inquérito, enumeradas no anexo II
10,9
Todas as outras empresas
12,0
C999
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de um depósito equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições pertinentes em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. No prazo de 25 dias a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento, as partes interessadas podem:
a)
Solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adotado;
b)
Apresentar os seus pontos de vista por escrito à Comissão; e
c)
Solicitar uma audição à Comissão e/ou ao Conselheiro Auditor dos processos em matéria de comércio.
2. No prazo de 25 dias a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento, as partes referidas no artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 podem apresentar observações sobre a aplicação das medidas provisórias.
Artigo 3.o
O artigo 1.o, n.o 1, do Regulamento de Execução (UE) n.o 1331/2014 passa a ter a seguinte redação:
«1. As autoridades aduaneiras são instruídas, nos termos do artigo 24.o, n.o 5, do Regulamento (CE) n.o 597/2009, para que tomem as medidas adequadas no sentido de assegurar o registo das importações na União de produtos laminados planos de aço inoxidável, simplesmente laminados a frio, atualmente classificados nos códigos NC 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 e 7220 20 89, e originários da República Popular da China.»
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 24 de março de 2015.