РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 845/2012 НА КОМИСИЯТА
от 18 септември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване
(1)
На 21 декември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за образуване на антидъмпингова процедура“), Комисията уведоми за започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република („съответната държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата е започната по жалба, подадена на 7 ноември 2011 г. от Eurofer („жалбоподателят“), който съставлява основен дял - в конкретния случай над 70 % - от общото производство на Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това значителна вреда, като това беше счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, други известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за започването на процедурата. Комисията уведоми и производители в Канада и Южноафриканската република (Южна Африка), които в известието за започване на процедурата бяха посочени като възможни държави аналог. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители, производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички известни производители износители или несвързани вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, през периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(5)
По отношение на производителите в Съюза в известието за започване на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от шестима производители в Съюза, за които на Комисията е известно, че произвеждат сходния продукт, като те бяха подбрани въз основа на продажбите, обема на производството, големината и географското им положение в Съюза. На включените в извадката производители от Съюза се падат 46 % от производството на Съюза и 38 % от продажбите в Съюза. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Един от производителите в Съюза заяви, че не желае да бъде включен в извадката, и беше заменен със следващия по големина производител.
(6)
Общо 26 производители износители или групи от производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията първоначално подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Един от включените в извадката производители износители обаче не предостави точни данни за износа и беше изключен от извадката. Двама други производители износители, които впоследствие бяха включени в извадката, отказаха да съдействат. Поради това Комисията накрая реши да ограничи извадката до двамата производители износители, които бяха първоначално подбрани да участват в извадката и които имаха най-голям обем на износа за Съюза. Обемът на техния износ надвишава 30 % от общия обем на износа на всички съдействащи китайски производители износители.
(7)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“) или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри на заявления на китайските производители износители, за които се знае, че са засегнати, на китайските органи и на други китайски производители износители, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване на антидъмпингова процедура. Трима китайски производители износители, единият от които беше включен в извадката, поискаха ТДПИ по член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Един от посочените производители, който не е включен в извадката, по-късно оттегли своето заявление. Другият включен в извадката производител износител поиска само ИТ.
(8)
Пет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Предвид ограничения брой съдействащи вносители бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е необходимо.
(9)
Комисията изпрати въпросници до двамата включени в извадката производители износители в КНР, до 14 други производители износители в КНР, които са поискали това, до четирима производители в Канада, до трима производители в Южна Африка, до петима производители в Република Корея (Южна Корея), до петима производители във Федеративна република Бразилия (Бразилия) - държавите, които е възможно да бъдат избрани за държава аналог - както и до шестимата включени в извадката производители в Съюза, петимата съдействащи вносители в Съюза и до известни ползватели.
(10)
Получени бяха отговори от девет производители износители и свързани с тях дружества в КНР, от един производител в Канада и от един производител в една от възможните държави аналог - Южна Корея. Освен това на въпросника отговориха и шестимата включени в извадката производители в Съюза и десет ползватели.
(11)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
ArcelorMittal Belgium в Белгия и свързаното с него дружество за продажби ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Люксембург;
-
ArcelorMittal Poland, Полша;
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Германия;
-
voestalpine Stahl GmbH и voestalpine Stahl Service Center GmbH, Австрия;
-
Tata Steel Maubeuge SA (преди Myriad SA), Франция;
-
Tata Steel UK Ltd, Обединено кралство;
б)
производители износители в КНР:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и свързаните с него дружества: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и свързаното с него дружество Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China и свързаното с него дружество Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
в)
Вносители от Съюза
-
ThyssenKrupp Mannex, Германия;
г)
ползватели от Съюза
-
Steelpartners NV (член на групата Joris IDE), Белгия.
3. Разследван период
(12)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. „плоскости тип сандвич“ от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класиран понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, с произход от Китайската народна република („разглеждан продукт“).
(14)
Основното приложение на стоманените продукти с органично покритие е в строителната промишленост, а също така и при по-нататъшната обработка на различни продукти, използвани в строителството (като „плоскости тип сандвич“, покривни покрития, облицовки и т.н.). Други приложения включват производството на домакински уреди (бяла и черна техника) или оборудване в строителството (врати, радиатори, осветление и т.н.)
2. Сходен продукт
(15)
При разследването се установи, че стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и стоманените продукти с органично покритие, внасяни в Съюза от КНР, както и стоманените продукти с органично покритие, които се произвеждат и продават в Канада, която служи за държава аналог, имат по същество еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(16)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че продуктите от КНР не са сравними с продаваните от промишлеността на Съюза, тъй като се продават в различен пазарен и ценови сегмент и са за различна крайна употреба, като например за употреба във външното строителство, докато значителна част от продуктите на промишлеността на Съюза са с високо качество и се използват само в нишата на сектора за домакински уреди.
(17)
Макар че производителите в Съюза действително продават част от своята продукция в такива пазарни сегменти, като пазара на домакински уреди, разследването показа, че същите продукти се продават и в промишления сектор за производство на строителни материали, за което се твърди, че е основният пазарен сегмент за продуктите, внасяни от Китай. Освен това беше установено, че равнищата на цените между посочените сектори в голяма степен са сравними по отношение на едни и същи видове продукти, продавани на различни ползватели.
(18)
Следва да се отбележи, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран в голяма степен, неговите основни физични и химични характеристики са подобни на тези на сходния продукт независимо от крайните употреби. Поради това този довод временно се отхвърля.
3. Искания за изключване на продукти
(19)
Бяха получени няколко искания за изключване на определени видове продукти от ползватели, китайски износители и производители в Съюза. Видовете продукти, чието изключване се иска, са например стомана с хромно или калаено покритие, стоманени плоскости, грундирани с неорганичен цинков силикат или с други материали, различни от органичните.
(20)
До настоящия момент обаче не са направени заключения в тази насока, тъй като някои от тези искания не са достатъчно подкрепени с документи, за да бъде взето обосновано решение. Поради това беше решено тези искания да бъдат подложени на по-нататъшно разглеждане.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.
(22)
Както беше посочено в съображение 8, трима производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), и попълниха заявлението за предоставяне на ТДПИ в определения за това срок, като един от тези производители износители впоследствие оттегли заявлението си.
(23)
По отношение на останалите двама съдействащи производители износители в КНР, които са поискали ТДПИ, след постановеното на 2 февруари 2012 г. решение от Съда на Европейския съюз (3) беше решено да бъдат разгледани заявленията както на включения в извадката производител износител (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd и свързаните с него дружества), така и на невключения в извадката производител износител (Union Steel China и свързаното с него дружество). Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(24)
Беше установено, че нито една от двете съдействащи групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за предоставяне на ТДПИ, тъй като в цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - е налице значително отклонение поради намесата на държавата на пазара на стомана в КНР и по същество не отразява пазарната стойност съобразно изискванията по член 2, параграф 7, буква в), първо тире от основния регламент.
(25)
Намесата в сектора на стоманодобива от страна на китайската държава е видна и от обстоятелството, че преобладаващата част от големите производители на стомана в Китай са държавни предприятия, а капацитетът за производство на стомана и произвежданите количества зависят от различни петилетни планове в промишления сектор, по-специално от текущия 12-и петилетен план (2011-2015 г.) в сектора на железодобива и стоманодобива.
(26)
Освен това държавата упражнява в значителна степен контрол над пазара на суровини. По отношение на кокса (който наред с желязната руда е основна суровина за производството на стомана) се прилагат количествени ограничения върху износа, както и експортно мито в размер на 40 %. Поради това може да бъде направено заключението, че е налице нарушение на китайския пазар за стомана поради значителна намеса от страна на държавата.
(27)
Нарушението намира отражение в цената, която са заплащали подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони през РП. Установено бе, че тези цени са значително по-ниски, отколкото цените на международния пазар. Поради това може да се направи заключението, че производството на стоманени продукти с органично покритие се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони вследствие на държавна намеса, като това води до отклонения в цените на стоманени продукти с органично покритие в КНР. Изкривяването представлява значително ценово предимство за китайските производители износители, тъй като цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - съставлява приблизително 80 % от производствените разходи. Поради това не може да се счита, че първият критерий е изпълнен.
(28)
Освен описаното по-горе общо положение един от производителите износители не отговаря на втория критерий поради наличието на съществени недостатъци в счетоводните системи на три от свързаните с него дружества.
(29)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут за ТДПИ пред засегнатите дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид мненията си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(30)
Жалбоподателят, един от китайските производители износители и органите в КНР представиха писмени становища. Жалбоподателят изрази съгласието си с резултатите от констатациите относно ТДПИ Китайският производител износител изрази съмнение главно по отношение на обстоятелството дали цените, заплащани от подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони, са значително по-ниски от цените на международния пазар, но не предостави информация в подкрепа на твърдението си. От данни на Евростат обаче, които се потвърждават и от други налични статистически данни (4), ясно е видно, че тези цени са били значително по-ниски от цените на международния пазар, в сравнение например със съответните цени в Европа, Северна Америка, Южна Америка и Япония. Поради това този довод се отхвърля.
(31)
Органите в КНР твърдят, че наличието на евентуално изкривяване на цените в рамките на целия промишлен сектор по отношение на суровината горещо валцовани стоманени рулони не изключва автоматично спазването на първия критерий, съгласно който посочените фактори се определят на равнището на дружествата. Както бе посочено в съображение 27 обаче, изкривяването на цените на основната суровина намира отражение в цените, заплащани от всички подложени на разследване дружества. На първо място, това обстоятелство не беше оспорено от нито една от страните. На второ място, разглеждането на ТДПИ беше извършено на равнище дружества, а констатациите не се отнасят само до общи въпроси от хоризонтално естество. Поради това този довод се отхвърля.
(32)
Освен това органите в КНР изтъкнаха, че петилетните планове представляват незадължителни насоки без юридическа сила в КНР. Както беше посочено в съображение 25 обаче, независимо от конкретния правен статут на тези планове, не може да се отрече, че посредством тях намесата от страна на правителството на КНР оказва значително влияние върху капацитета за производство на стомана и произвежданите количества. Поради това този довод се отхвърля.
(33)
Направено беше и твърдението, че разглеждането от страна на Комисията на заявления за ТДПИ не е в съответствие с решението на Съда от 2 февруари 2012 г. (5) („решение по делото Brosmann“) и с решението на Съда от 19 юли 2012 г. (6) („решение по делото Zhejiang Xinan Chemical “). По отношение на този довод следва да се отбележи, че процедурата е водена в съответствие с решението по делото Brosmann, както признават самите органи в КНР в своето становище. Освен това спорният по делото Zhejiang въпрос, по който е постановено решението, е намесата на държавата при вземането на решения от страна на предприятията. В настоящата процедура обаче главното основание да бъде отказано ТДПИ беше, че цената на основната суровина не отразява нейната пазарна стойност. Поради това този довод временно се отхвърля.
(34)
Освен това беше изтъкнато, че тъй като въпросът за отклонения в цените на входящите суровини е разгледан в паралелна антисубсидийна процедура във връзка с разглеждания продукт, Комисията е следвало да вземе предвид събраните по този въпрос доказателства в паралелната процедура. По отношение на този довод следва да се отбележи, че в рамките на настоящата антидъмпингова процедура при разглеждането на ТДПИ беше разгледан въпросът дали цената на основната суровина отразява пазарните стойности. Поради това заключението, посочено в съображение 27, че производството на стоманени продукти с органично покритие в КНР се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони, е напълно основателно в това отношение и по никакъв начин не засяга възможните констатации в рамките на антисубсидийната процедура, и обратно. Възможните констатации от антисубсидийната процедура се различават в значителна степен от определянето на ТДПИ. Поради това този довод временно се отхвърля.
(35)
Органите в КНР изтъкнаха също, че Комисията не е оповестила констатациите във връзка с ТДПИ на китайските органи.Това обаче не е вярно, тъй като на 12 юли 2012 г. службите на Комисията са предоставили с вербална нота до китайската мисия към ЕС документа за оповестяване на констатациите във връзка с ТДПИ.
(36)
На последно място беше изтъкнато, че при налагането на временните мита Комисията е използвала непроверени данни от производителя в държавата аналог. Това обаче не е вярно, тъй като Комисията е използвала данни, които е подложила на анализ и за които е установила, че са надеждни, както ясно е посочено в съображение 48. Комисията трябваше да се обърне за съдействие към канадския производител аналог, тъй като аналогът в Корея отказа да съдейства непосредствено преди да се състои плануваното и договорено посещение на място, както е обяснено в съображение 45. Поради това разследването на място в помещенията на производителя ще бъде проведено след етапа на временните мерки в рамките на процедурата. Беше изтъкнато също така, че дружеството от Корея като държава аналог е отказало да съдейства поради решението във връзка с ТДПИ. Случаят обаче не е такъв, тъй като отказът беше направен на 3 юли, а оповестяването на констатациите във връзка с ТДПИ беше извършено на 12 юли 2012 г.
(37)
Нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(38)
На основание изложените по-горе съображения нито една от двете групи съдействащи производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(39)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(40)
Производителят износител, който беше включен в извадката и беше поискал ТДПИ, поиска и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. Другият производител износител, който беше включен в извадката, поиска само ИТ. Въз основа на наличната информация беше временно установено, че тези двама производители износители в КНР отговарят на критериите за предоставяне на ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(41)
Шестима съдействащи производители износители подадоха заявления за индивидуално разследване по реда на член 17, параграф 3 от основния регламент, като само един от тях поиска ТДПИ. Беше взето временно решение за провеждането на ИР за производителя износител, поискал ТДПИ, а именно Union Steel China, тъй като това не води до затруднения поради обстоятелството, че този производител износител вече е бил подложен на инспекция в рамките на разглеждането на неговото заявление за ТДПИ.
(42)
Този производител износител е поискал ТДПИ, но и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. След разглеждането на неговото заявление беше временно решено да се предостави ИТ на Union Steel China, тъй като дружеството отговаря на критериите за това.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(43)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(44)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Канада или Южна Африка като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(45)
Комисията разгледа въпроса дали има основание други държави да бъдат избрани за държава аналог, като бяха разпратени въпросници до производители на стоманени продукти с органично покритие в Канада и Южна Африка, както и до производители в Бразилия и Южна Корея. Само двама производители на стоманени продукти с органично покритие отговориха на въпросниците. Единият е в Канада, а другият - в Южна Корея. И двете държави се явяват с отворени пазари, без вносни мита и със значителен внос от няколко трети държави. Освен това в Южна Корея има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. В много напреднал етап от процедурата обаче - на 3 юли 2012 г., непосредствено преди посещението на място от страна на службите на Комисията, южнокорейският производител отказа да съдейства, без да даде обяснение за решението си.
(46)
С оглед на изложеното по-горе, за държава аналог беше избрана Канада. В Канада има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. При разследването се установи, че няма основание да се счита, че Канада не е подходяща за целите на установяването на нормалната стойност.
(47)
Няколко от заинтересованите страни възразиха, че структурата на разходите на производителя в Канада не може да бъде сравнявана със структурата на разходите на китайски производител износител. Не бяха установени обаче значителни различия в структурата на разходите, поради което този довод беше отхвърлен.
(48)
Данните, представени в отговорите на оказалия съдействие канадски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(49)
Поради това беше направено временното заключение, че Канада е подходящ и основателен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(50)
Тъй като едно от дружествата, подбрани да участват в извадката, и дружеството, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено, не можаха да докажат, че изпълняват критериите за ТДПИ, а другото дружество, подбрано да участва в извадката, не поиска ТДПИ, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена въз основа на информацията от производителя в държавата аналог.
(51)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите в Канада на сходния продукт на независими клиенти са били представителни. Беше установено, че продажбите на съдействащия канадски производител на сходния продукт са извършвани в представителни количества на националния канадски пазар в сравнение с разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката, и производителя износител, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено.
(52)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на канадския производител през РП.
(53)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(54)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(55)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на канадския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и маржа на печалбата за рентабилните видове на продукта.
4.3. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(56)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
4.4. Сравнение
(57)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
5. Дъмпингови маржове
(58)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(59)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 61,1 %.
(60)
За да се изчисли дъмпинговият марж в национален мащаб, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(61)
Предвид факта, че степента на оказаното от КНР съдействие беше приблизително 70 %, дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб по отношение на всички други износители в КНР, беше установен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен за производителите износители на представителни видове на продукта. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб беше временно определено на 77,9 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(62)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и свободна търговска зона Zhangjiagang Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Среднопретеглена стойност на извадката
61,1 %
Дъмпингов марж в национален мащаб
77,9 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(63)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно производителите в Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(64)
През РП стоманени продукти с органично покритие са се произвеждали от 22-ма производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 3 645 298 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(65)
В хода на разследването беше установено, че значителна част от производството на включените в извадката производители в Съюза не е предназначено за свободния пазар, а за вътрешно потребление, т.е. то често е прехвърляно (без фактура) и/или е доставяно на трансферни цени в рамките на едно и също дружество или група от дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата.
(66)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е претърпяла вреда, или не, и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза, бе разгледано дали и до каква степен последващата употреба на производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт трябва да се вземе предвид в анализа.
(67)
С цел да се състави възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза Комисията събра и анализира данните, свързани с целия сектор на производство на стоманени продукти с органично покритие, и след това определи дали производството е предназначено за вътрешно потребление, или за свободния пазар.
(68)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, бе установено, че съдържателният анализ и оценка трябва да се съсредоточат върху преобладаващата конюнктура на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем и цени на износ, като поради това показателите за вреда бяха коригирани с оглед на известното вътрешно потребление и продажби в рамките на промишлеността на Съюза, а производството и продажбите за собствено потребление бяха анализирани отделно.
(69)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност. В действителност производството (както за вътрешно потребление, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност независимо дали производството е за вътрешно ползване, или се предлага на свободния пазар.
3. Потребление в Съюза
(70)
Сходният продукт се продава от промишлеността на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля на свързани дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата, т.е. в стоманопреработващи центрове.
(71)
При изчисляването на явното потребление на стоманени продукти с органично покритие в Съюза Комисията добави общия им внос в Съюза по данни, докладвани от Евростат, както и обема на продажбите и вътрешното потребление на сходния продукт в Съюза, който се произвежда от промишлеността на Съюза, по посочените в жалбата данни, които бяха проверени в хода на контролните посещения при включените в извадката производители в Съюза.
(72)
По отношение на данните на Евростат за вноса следва да се отбележи, че описанията на съответните кодове по КН (вж. съображение 13 по-горе) не се ограничават до описанието на продукта, който е предмет на разследването, така че данните на Евростат за вноса под тези кодове може да се отнасят и за други продукти. Поради липсата на информация относно засегнатите в крайна сметка количества от вноса на тези други продукти или на доказателства, че тези количества може да са значителни, беше временно решено да се използват пълните данни на Евростат за вноса под съответните кодове по КН.
(73)
Въз основа на това тенденциите в общото потребление в Съюза са, както следва:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление (в тонове)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
91
(74)
Общото потребление на пазара на ЕС се е свило с 9 % през разглеждания период. Между 2008 и 2009 г. е отбелязан спад с около 24 % в резултат на отрицателните последици в световен мащаб от икономическата криза, по-специално в строителната промишленост. След това потреблението е започнало да се възстановява, като се е увеличило общо с 20 % от 2009 г. до РП, но все още е било под първоначалното си равнище от 2008 г.
4. Внос от съответната държава и пазарен дял
(75)
Вносът в Съюза от КНР показва следното развитие през разглеждания период:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
472 988
150 497
464 582
702 452
Индекс (2008 г. = 100)
100
32
98
149
Пазарен дял
8,3%
3,5%
9,4%
13,6%
Индекс (2008 г. = 100)
100
42
114
163
Източник: Евростат
(76)
Независимо от развитието на потреблението през разглеждания период обемът на вноса от КНР е нараснал значително Ї с 49 %. Поради отрицателните последици от икономическата криза през 2009 г. обемът на вноса от КНР също е отбелязал рязък спад. Вносът от КНР обаче е започнал да се възстановява изключително бързо, така че от 2009 г. до РП увеличението е внушително - 367 %.
(77)
Освен това неговият пазарен дял е нараснал с 63 % през разглеждания период. Въпреки че от 2008 г. до 2009 г. е спаднал с повече от 50 %, вносът е отбелязал впечатляваща тенденция за нарастване от 2009 г. до РП и се е увеличил с 290 %.
4.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Внос с произход от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/t
875
728
768
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
88
91
Източник: Евростат
(78)
През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е спаднала с 9 %. Между 2008 г. и 2009 г. тя е намаляла значително със 17 %, след което е нараснала с пет процентни пункта между 2009 г. и 2010 г. и с още три процентни пункта през РП.
(79)
Цените на вноса от КНР постоянно са били на нива под продажните цени на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. Както се вижда в таблицата по-горе, докато през 2009 г. в разгара на икономическата криза дори рязкото намаляване на цените със 17 % не е успяло да спомогне за това пазарният дял на вноса от Китай да се запази на фона на внезапното свиване на потреблението и значително забавяне на пазара, то постоянното подбиване на цените през следващите години обяснява впечатляващото трайно нарастване на пазарния дял на вноса от КНР между 2009 г. и РП.
(80)
С цел да се установи подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на вноса от китайските съдействащи производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(81)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза, генериран през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване от 25,9 % от страна на съдействащите китайски производители износители.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(82)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(83)
Както е посочено в съображение 5, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(84)
Предоставените и потвърдени данни за шестимата включени в извадката производители от ЕС бяха използвани за установяване на микроикономически показатели, като цени на единица продукция, разходи на единица продукция, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и складови наличности.
(85)
Предоставените от жалбоподателя данни относно всички производители в Съюза на стоманени продукти с органично покритие, които бяха подложени на кръстосана проверка с други налични източници и проверени данни от включените в извадката производители в Съюза, бяха използвани за установяването на макроикономически показатели, като производството на промишлеността на Съюза, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост и производителност.
5.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(86)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
88
86
Производствен капацитет (в тонове)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
96
96
Използване на капацитета
75 %
56 %
68 %
67 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
91
90
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(87)
От таблицата по-горе е видно, че производството е намаляло с 14 % през разглеждания период. В отговор на намаленото търсене през 2009 г. производството рязко е намаляло, след което през 2010 г. отчасти се е възстановило и отново е отбелязало лек спад през РП независимо от увеличеното потребление.
(88)
Производственият капацитет е спаднал с 4 % през разглеждания период. Използването на капацитета е следвало тенденциите в производството и е намаляло с 10 % през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
90
87
Пазарен дял (в тонове)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
104
96
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(89)
През 2009 г. обемът на продажбите на несвързани клиенти от страна на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 19 % През 2010 г. обемът на продажбите се е увеличил с девет процентни пункта, но след това е спаднал с три процентни пункта през РП.
(90)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %. След първоначалното увеличаване на пазарния дял през 2009 г. промишлеността на Съюза е отбелязала намаляване на пазарния си дял през 2010 г. и РП, като в резултат на това нейният пазарен дял е бил с 6 % по-малък през РП, отколкото през 2009 г; това е станало на фона на увеличаване на потреблението с повече от 20 % през същия период. По този начин тя не е била в състояние да се възползва от нарастващото потребление и да си възвърне обема на продажбите и част от пазарния дял, загубени преди това.
(91)
Докато потреблението в Съюза е намаляло с 9 % през разглеждания период, а обемът на продажбите на несвързани лица от страна на промишлеността на Съюза е спаднал с 13 %, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 2,3 процентни пункта от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП.
5.2.3. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Заетост (като еквивалент на пълно работно време)
6 790
5 953
5 723
5 428
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
84
80
Производителност (тона/еквивалент на пълно работно време)
621
545
648
672
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
104
108
Източник: Жалба, отговори на въпросника, Eurofer
(92)
По отношение на заетостта в промишлеността на Съюза се наблюдава тенденция към все по-голям спад. Така например общият брой на наетите лица в промишлеността, измерен в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), е намалял с 20 % през разглеждания период и е достигнал най-ниското си равнище през РП. Производителността обаче се е увеличила с 8 % през разглеждания период, което показва, че промишлеността е правила опити за рационализиране на производствените разходи.
5.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
5.3.1. Средни единични продажни цени в Съюза и производствени разходи
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители в Съюза на несвързани клиенти в Съюза са намалели с 3 % през разглеждания период. В периода от 2009 г. до РП в съответствие с нарастването на потреблението и обема на продажбите цените са се възстановили с 23 %, но не са достигнали своето равнище от 2008 г.
(94)
Същевременно средните разходи за производство и продажба на сходния продукт са нараснали с 6 % през разглеждания период поради нарасналите производствени разходи за единица продукция, тъй като общите и административните разходи за единица продукция са спаднали с 34 %.
(95)
След спада в цената на единица продукция за несвързани клиенти с 21 % през 2009 г. и свързаната с него загуба цената е започнала да се възстановява. През 2010 г. и по време на РП промишлеността на Съюза е отбелязала повишаване на разходите и е успяла да повиши цените само в умерена степен, за да покрие тези разходи, което е било достатъчно само за запазването на рентабилността на едно и също равнище през 2010 г. и РП. Последицата от това е била допълнителна загуба на пазарен дял, тъй като цените на вноса от Китай са били постоянно по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/t)
1 023
805
911
994
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
89
97
Единична производствена цена (EUR/t)
925
884
893
978
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
97
106
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
5.3.2. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Доходност от продажбите на ПИ в ЕС на несвързани купувачи (% от оборота на продажбите)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 138
41
39
Паричен поток (в EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
46
62
Инвестиции (в EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Индекс (2008 г. = 100)
100
8
22
27
Възвръщаемост на инвестициите
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 101
43
44
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(96)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота от тези продажби. През 2009 г., която бележи разгара на икономическата криза, рентабилността на промишлеността на Съюза значително е намаляла, от което е последвала загуба в размер на 13,9 %. От 2010 г. нататък тя е започнала да се възстановява, но нарастващите производствени разходи са попречили да бъде достигнато считаното за здравословно и устойчиво равнище за промишлеността (6,7 % - вж. съображение 156). В рамките на целия разглеждан период рентабилността е спаднала с 61 %.
(97)
Тенденцията по отношение на паричния поток в голяма степен следва отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Най-ниското равнище е достигнато през 2010 г. Също така възвръщаемостта на инвестициите е намаляла с 56 % от 13,8 % през 2008 г. на 6 % през РП.
(98)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта от инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие. В началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да направи значителни инвестиции, но след това инвестициите рязко са намалели през 2009 г. и общо през разглеждания период са се понижили със 73 %.
(99)
Както беше изтъкнато по-горе, финансовите показатели на промишлеността на Съюза са се влошили, но не е видно това сериозно да е засегнало способността ѝ да привлича капитал по време на разглеждания период.
5.3.3. Складови наличности
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
116 852
97 533
124 848
130 593
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
107
112
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(100)
За включените в извадката шестима производители в Съюза складовите наличности представляват около 8 % от производствения обем през РП. През разглеждания период равнището на крайните наличности е нараснало с 12 %. Следва да се отбележи обаче, че складовите наличности не са значим показател за промишлеността, тъй като производството се извършва главно по поръчка, при това складовите наличности са се увеличили главно през периода от 2009 г. до РП, което съвпада с рязкото увеличаване на дъмпинговия внос от КНР.
5.3.4. Разходи за труд
Средни разходи за труд за наето лице (в EUR за включените в извадката производители от Съюза)
60 959
57 892
58 637
62 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
96
102
(101)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители в Съюза са нараснали само с 2 %, което е по-малко от темпа на инфлация. Разследването показа, че включените в извадката производители са направили значителни съкращения, по-специално по отношение на общите и административните разходи, поддържайки ефективността.
5.3.5. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(102)
Както беше посочено в съображение 65, в ЕС съществува значителен пазар на стоманени продукти с органично покритие, който включва използването им надолу по веригата от промишлеността на Съюза. С оглед анализирането на този пазар бяха взети предвид целият обем на вътрешното потребление и продажбите на свързани лица (продажби за вътрешно потребление) от страна на включените в извадката производители в Съюза, както и на други производители в Съюза.
(103)
Беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление са били с цел по-нататъшното преработване от страна на самите дружества или свързани с тях дружества в групите на включените в извадката производители от Съюза, чийто предмет на дейност обхваща главно стопанска дейност със строителни материали в качеството им на крайни ползватели на стоманени продукти с органично покритие.
(104)
Въз основа на набелязаното по-горе беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на производителите в Съюза представляват 27 % от общия обем на производството през РП. През разглеждания период вътрешното потребление и свързаните с него обеми на продажбите са намалели с 19 %, а пазарният дял се е свил с 11 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в тонове)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
81
81
Пазарен дял
22 %
22 %
20 %
19 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
94
89
Източник: жалба и проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(105)
Стойността на вътрешното потребление и на продажбите за вътрешно потребление беше анализирана въз основа на предоставените отговори на въпросника, които бяха проверени по време на контролни посещения при включените в извадката производители. В хода на разследването се установи, че не е налице съществена разлика между вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление по отношение на крайната употреба на продукта. Данни за вътрешно потребление представиха дружествата, при които производството надолу по веригата се извършва от същия правен субект, а продажбите за вътрешно потребление са продажби на свързани правни субекти, при които се издава фактура. Освен това методът на ценообразуване както при вътрешното потребление, така и при продажбите на свързани лица е сходен, т.е. включените в извадката предприятия са фактурирали както на свързаните дружества, така и на вътрешните звена надолу по производствената верига справедливата стойност (метода на надхвърлените разходи) на продукта.
(106)
По този начин средната стойност на тон е нараснала с 1 % през разглеждания период и поради това е била с 2 % по-ниска от продажната цена, която включените в извадката производители в Съюза са фактурирали на несвързани клиенти през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в EUR/t)
967
787
910
975
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
101
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(107)
Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите за вътрешно потребление и самото вътрешно потребление са били предназначени за стопанската дейност със строителни материали надолу по веригата от страна на производителите в Съюза, тези продажби и вътрешното потребление също са били непряко обект на конкуренция от страна на други участници на пазара, в това число дъмпинговия внос от КНР. Вътрешното търсене на производството надолу по веригата би зависило от възможността продуктите надолу по веригата да се продават на свободния пазар, който не е засегнат от дъмпингов внос. Поради това може да се направи заключението, че свитите обеми и пазарен дял през разглеждания период са се дължали на конкуренцията, оказвана с дъмпинговия внос от КНР.
5.3.6. Въздействие от минал дъмпинг или субсидиране
(108)
Тъй като това е първата антидъмпингова процедура по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействие от евентуален минал дъмпинг или субсидиране.
6. Размер на действителния дъмпингов марж
(109)
Всички установени и посочени по-горе маржове в раздела относно дъмпинга значително надвишават нивото de minimis. Освен това, предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от КНР, въздействието на действителния дъмпингов марж на пазара на ЕС не може да се смята за незначително.
7. Заключение относно вредата
(110)
Разследването показа, че всички показатели за вреда, отнасящи се до икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили или не са се развивали в съответствие с потреблението през разглеждания период.
(111)
През разглеждания период на фона на непрекъснато намаляващо потребление обемът на вноса от КНР е нараствал непрестанно и значително. Същевременно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с общо 13 %, а нейният пазарен дял е намалял от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП. Макар потреблението да се е възстановило с 20 % от 2009 г. до РП, след като в годината на икономическа криза търсенето е било засегнато, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал. Промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне загубения пазарния дял поради значителното нарастване на дъмпинговия внос от КНР на пазара на ЕС. Дъмпинговият внос на ниски цени се е увеличавал през разглеждания период, като постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(112)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток и рентабилността. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да инвестира е била накърнена.
(113)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(114)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде определена като значителна. Освен това бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тях, не се приписва като дължаща се на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(115)
Разследването показа, че през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло с 9 %, докато обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил рязко с около 49 %, а пазарният му дял също се е увеличил с 63 % от 8,3 % през 2008 г. на 13,6 % през РП. Същевременно обемът на продажбите от страна на промишлеността на Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %, а пазарният дял на тези продажби е намалял с 4% от 59 % през 2008 г. на 56,7% през РП.
(116)
Освен това, въпреки че вносът от КНР също е бил засегнат от икономическата криза и е намалял с 68 % от 2008 г. до 2009 г., той много бързо се е възстановил от 2009 г. до РП, като към края на РП е нараснал с 367 %, независимо че през този период потреблението в Съюза е нараснало само с 20 %. Посредством намаляването на единичната цена с 9 % в сравнение с 2008 г. и посредством подбиването на цените на промишлеността на Съюза с 25,9 % през РП пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил от 2008 г. до РП с 63 % и е достигнал 13,6 %.
(117)
В същото време от 2008 г. до РП като цяло обемът на продажбите от страна на производителите в Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %. В периода на възстановяването на пазара от 2009 г. до РП промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на несвързани лица само с 8 %, но е загубила пазарен дял от 9 %, като по този начин се е възползвала само в ограничена степен от нарасналото потребление. В действителност възстановилото се потребление се е отразило най-благоприятно върху вноса от Китай, при това в значително по-голяма степен, отколкото върху останалите участници на пазара.
(118)
Средните цени на вноса от КНР са спаднали с 9 % през разглеждания период. Независимо от тенденцията за повишаване на цените след рязкото им спадане през 2009 г. от 2009 г. до РП те постоянно са били под равнището на цените на промишлеността на Съюза. Единичната цена за несвързани клиенти в ЕС е намаляла само с 3 %, което показва известна устойчивост спрямо натиска върху цените, упражняван посредством вноса от Китай. Въпреки това обаче тези цени очевидно са били поддържани за сметка на по-ниски обеми на продажбите и по-ниската рентабилност на тези продажби, тъй като те са намалели с 61 % от 6,7 % през 2008 г. на 2,6 % през РП поради повишаване на производствените разходи.
(119)
На основание изложеното по-горе беше направено заключението, че рязкото нарастване на дъмпинговия внос от КНР на цени, които постоянно подбиват цените на промишлеността на Съюза, е изиграло решаваща роля за значителната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, като това е попречило на промишлеността на Съюза да се възползва в пълна степен от възстановеното потребление в Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети страни
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Южна Корея
Обем (в тонове)
228 123
226 568
173 935
237 164
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
76
104
Пазарен дял (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
131
88
114
Ср. цена
901
727
846
903
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
100
Индия
Обем (в тонове)
159 999
149 138
155 384
141 391
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
97
88
Пазарен дял (%)
2,8%
3,4%
3,2%
2,7%
Индекс (2008 г. = 100)
100
123
112
97
Ср. цена
932
667
773
824
Индекс (2008 г. = 100)
100
72
83
88
Други държави
Обем (в тонове)
249 151
158 461
124 319
167 007
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
50
67
Пазарен дял (%)
4,4%
3,7%
2,5%
3,2%
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
58
74
Ср. цена
951
809
924
955
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
97
100
Общо за всички трети държави, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
637 274
534 167
453 637
545 562
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
71
86
Пазарен дял (%)
11,2%
12,3%
9,2%
10,5%
Индекс (2008 г. = 100)
100
110
82
94
Ср. цена
929
735
842
898
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
91
97
Източник: Евростат
(120)
Докато вносът от КНР е съставлявал 56 % от целия внос в ЕС през РП, други важни източници на внос са били Република Индия (Индия) (11 %) и Южна Корея (19 %). За разлика от вноса от КНР, вносът от Индия като цяло е намалял с 12 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е свил с 3 % въпреки рязкото спадане на средната му цена с 12 %. Вносът от Южна Корея е нараснал само с 4 %, като средната цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г. Пазарният дял на вноса от Индия е бил 2,7 % през РП, а делът на вноса от Южна Корея е бил 4,6 %.
(121)
Другият внос, който съставлява 14 % от общия внос, е намалял с 33 %, а средната му цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г.
(122)
Независимо че средната цена на целия друг внос е била под ценовото равнище на промишлеността на Съюза, въздействието на този внос, ако изобщо е налице, може да бъде само незначително. На първо място, липсват данни, че вносът от други източници е извършван при несправедливи търговски условия. На второ място, за разлика от вноса от Китай, като цяло ценовото равнище на вноса от други основни източници се е задържало по-скоро устойчиво през целия разглеждан период, като това показва, че промишлеността на Съюза може успешно да се конкурира в пазарните сегменти с този внос. На трето място, вносът от други държави е намалял в хода на разглеждания период и все още остава на по-ниско равнище и като цяло, и за основните държави износители поотделно. Освен това намаляващият пазарен дял на другия внос потвърждава, че този внос не е могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза.
3.2. Износни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Износ по данни на Евростат (в тонове)
669 790
612 204
580 477
605 760
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
87
90
Средна цена (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
93
102
Износ на включените в извадката производители от Съюза
53 542
46 516
48 102
46 228
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
90
86
Средни продажни цени (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
91
104
Източник: Евростат и проверени отговори на въпросника
(123)
По данни на Евростат през разглеждания период общият износ на стоманени продукти с органично покритие от страна на промишлеността на Съюза за трети държави е намалял с 10 %. Средната цена обаче е била сравнително висока и се е повишила с 2 % през разглеждания период. Износът е представлявал 17 % от общото производство в ЕС и с това е спомогнал промишлеността на Съюза да реализира икономии от мащаба и да намали общите производствени разходи. Поради това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за значителната вреда.
(124)
Тази обща ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители в Съюза за несвързани клиенти в трети държави. През разглеждания период този износ е намалял с 14 %, но и в този случай единичната износна цена постоянно е била по-висока (средно с 2 - 12 % в зависимост от годината) от цената в ЕС. Тъй като обемът на износа е бил само 3 % от общото производство, не е възможно този износ да е допринесъл към претърпяната вреда на пазара на ЕС.
3.3. Внос от КНР от страна на самата промишленост на Съюза
(125)
В хода на разследването бе изтъкнато, че жалбоподателите (посредством свързаните с тях дружества) сами са извършвали внос на разглеждания продукт от КНР, като този внос е съставлявал 20 - 40 % от общия внос от КНР. Не бяха представени обаче доказателства в подкрепа на това твърдение. В хода на разследването във връзка с тези твърдения беше установено, че през РП производителите в Съюза са внесли само около 10 000 тона, което до голяма степен съответства на предоставените от жалбоподателя данни при започването на процедурата. Установено бе, че свързани с производителите в Съюза дружества са внесли приблизително същия обем, който не е бил оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Заедно тези внесени количества представляват само 2 - 3 % от общия внос от КНР. Поради това не може да бъде направено заключението, че промишлеността на Съюза е внасяла от КНР такива количества и по такъв начин, че 1) да бъде поставено под въпрос собственото им положение на производители в Съюза по член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент, или 2) да се самоувреди. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.4. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(126)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от нейното пряко или опосредено от свързани дружества в групите участие в стопанската дейност надолу по веригата за производство на строителни материали (например плоскости тип „сандвич“, трапецовидни профили и т.н.). По-специално беше посочено, че промишлеността на Съюза е предоставяла на свои предприятия надолу по веригата стоманени продукти с органично покритие на по-ниски цени, отколкото на несвързани предприятия, като по този начин е „субсидирала“ своите предприятия в рамките на групата и им е предоставяла възможност да подбиват цените на конкурентите си в сегмента надолу по веригата.
(127)
Както бе посочено в съображения 102 - 107, средната стойност на вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на тон е била само с 2 % по-ниска от продажната цена на несвързани клиенти през РП. Освен това разследването показа, че по всяка вероятност вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление сами са били косвено засегнати от нелоялната конкуренция посредством дъмпинговия внос. Ако, както се твърди, извършващите дейност надолу по веригата предприятия на производителите в Съюза са извлекли ползи, това е щяло да намери отражение в развитието на този показател за вреда. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Икономическа криза
(128)
Икономическата криза и нейното въздействие върху строителната промишленост поне частично обяснява свиването на търсенето и натиска върху цените през разглеждания период. Както беше посочено по-горе, през 2009 г. потреблението се е свило с 24 %. От 2010 г. нататък обаче пазарът започна да се възстановява и до края на РП потреблението се е увеличило с 20 %.
(129)
При анализа на вредата и причинно-следствената връзка обаче беше направена разбивка на пазара за 2009 г. и за последващото възстановяване от 2009 г. до РП. При анализа на вредата и причинно-следствената връзка беше ясно доказано, че вносът от КНР се е възползвал в пълна степен от възстановяващото се потребление и освен това постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза - по тази причина, вместо всички участници на пазара да имат еднаква възможност за възстановяване след спада, те са били принудени непрекъснато да се борят за своето оцеляване.
3.6. Структурен свръхкапацитет
(130)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза, която се състои от вертикално интегрирани стоманопроизводители, е бил не вносът от КНР, а структурни проблеми на стоманодобивната промишленост в ЕС, като например нейния свръхкапацитет. Беше изтъкнато, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет, като евентуално претърпяната вреда е била последица от наличието на твърде голям брой производствени мощности.
(131)
За производството на стоманени продукти с органично покритие действително е необходим значителен капитал, а постоянните разходи в тази промишленост са относително високи. От това обаче не следва, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет. Констатациите сочат, че след леко увеличаване на инсталационните мощности през 2009 г. производственият капацитет на промишлеността е спаднал през 2010 г. и отново през РП. Капацитетът през РП е бил по-нисък от действителното потребление през 2008 г., една година преди да бъде усетено цялостното въздействие на икономическата криза. Потреблението в ЕС все още не е достигнало равнището си от 2008 г.
(132)
Освен това при разследването беше констатирано, че отрицателното въздействие от свръхкапацитета се дължи само в минимална степен на производителите на стоманени продукти с органично покритие в ЕС. На първо място, разследването показа, че промишлеността на Съюза очевидно е вземала мерки, за да поддържа ефективността си - разходите за продажби, общите и административните разходи са били намалени значително с 34 %, а производителността е била увеличена с 8 % в целия промишлен отрасъл и с 6 % във включените в извадката дружества. На второ място, непрекъснатите инвестиции в производствените линии и гъвкавостта при тяхното използване за производството на други продукти са спомогнали за реализирането на икономии от мащаба и намаляване на крайните постоянни разходи. През разглеждания период във включените в извадката дружества използването на капацитета е намаляло с 18 %, а средните производствени разходи са се увеличили само с 9 %, като това увеличение включва и цените на суровините. Следователно не може да бъде направено заключението, че свръхкапацитетът може да наруши причинно-следствената връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(133)
Беше установено, че е налице съществено увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от КНР през разглеждания период, по-специално от 2009 г. до РП. Беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, фактурирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(134)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с отрицателните тенденции по отношение на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това състояние се е влошило през РП, когато независимо от възстановяващото се потребление промишлеността на Съюза не е била в състояние да си възвърне загубения пазарен дял и рентабилност; другите финансови показатели, като паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са останали на равнището от 2010 г., а заетостта е достигнала най-ниското си равнище.
(135)
Разглеждането на другите известни фактори, които са можели да причинят вреда на промишлеността с Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза поради вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(137)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(138)
Промишлеността на Съюза като цяло е съставена от 22 известни производители, които по данни на Eurofer представляват цялото производство на стоманени продукти с органично покритие в Съюза. Тези производители са установени в различни държави - членки на Съюза, като ползват услугите на повече от 5 400 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(139)
Нито един от производителите не възрази срещу започването на разследването. Както бе посочено по-горе по отношение на макроикономическите показатели, в цялата промишленост на ЕС е отбелязано влошаване на състоянието и отрицателно въздействие на дъмпинговия внос.
(140)
Промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда сочат за наличието на неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължава да се влошава.
(141)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на стоманените продукти с органично покритие да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние.
(142)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. Това положение не би могло да се задържи в средносрочен и дългосрочен план. Освен това е вероятно някои отделни производители да бъдат принудени да закрият производствените си мощности, тъй като са отчели значителни загуби през разглеждания период. С оглед на претърпените загуби и високия дял на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители в Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки.
(143)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите и вносителите
(144)
Както беше посочено в съображение 10, петима вносители се представиха, но само двама от тях изпратиха отговори на въпросника. От приблизително 100 ползватели, изброени в жалбата, 19 се представиха и заявиха своя интерес от процедурата. Впоследствие десет дружества представиха отговори на въпросника.
(145)
Най-активните ползватели и вносители представиха съвместно писмени становища, а в хода на разследването бяха проведени няколко изслушвания. По-долу е направен анализ на основните им доводи във връзка с налагането на мерките.
3.1. Конкуренция на пазара на ЕС
(146)
Беше направено твърдението, че пазарът на стоманени продукти с органично покритие в ЕС не е достатъчно конкурентен и вносът от КНР е бил необходим, така че дружествата, които внасят и използват стоманени продукти с органично покритие, да разполагат с по-добри позиции при воденето на търговски преговори. Освен това беше изказано предположението, че промишлеността на Съюза е участвала в олигополни договорености с цел контролирането на пазара. Тези твърдения не намериха потвърждение през временния етап на разследването. Напротив, беше установено, че производителите в Съюза се конкурират на едни и същи пазари и често продават на едни и същи клиенти или взаимно на своите дружества от строителната промишленост. Като се има предвид, че не бяха предоставени доказателства освен единични оплаквания за трудности при договарянето на цените, както и че наред с петте групи производители в Съюза, които поддържат жалбата, в ЕС извършват дейност още 11 производители на стоманени продукти с органично покритие, някои от които са много големи, а също и многообразието на източниците на внос, това твърдение се явява необосновано и временно се отхвърля.
3.2. Недостатъчно снабдяване
(147)
Направено беше и твърдението, че налагането на мерки по отношение на вноса от Китай би довело до недостиг на стоманени продукти с органично покритие на пазара на ЕС. Като се имат предвид описаното по-горе многообразие на източниците за доставка, както и свободният производствен капацитет на промишлеността на Съюза, не може да се счита за вероятно да настъпи такъв недостиг. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.3. Заключение относно интереса на ползвателите и вносителите
(148)
Десетимата съдействащи ползватели са осъществили 7 % от общия внос от Китай през РП. Разследването показа, че всички ползватели разполагат с различни източници за доставка. Покупките от Китай са представлявали средно около 15 % от общо направените покупки на стоманени продукти с органично покритие; освен това най-големите обеми са били с източник производителите в ЕС (73 %), а 12 % са били внесени от други трети държави. Тъй като разглежданият продукт е високо стандартизиран, значението на обвързаността на клиентите е по-скоро относително - когато става въпрос за качеството на продукта, както ползвателите, така и вносителите могат много лесно да сменят източника за доставки.
(149)
Разследването показа, че всички съдействащи ползватели с изключение на един са отчели рентабилност в сектора, в който се използва разглежданият продукт, като през РП тяхната рентабилност е варирала между 1 % и 13 % в зависимост от дружеството. Освен това рентабилността на тези предприятия не е зависела в значителна степен от вноса на разглеждания продукт от КНР.
(150)
Въз основа на предоставените от ползвателите отговори на въпросника беше оценено възможното въздействие на предлаганите мерки. Дори да се предположи, че ще настъпи малко вероятното най-неблагоприятно развитие за съдействащите ползватели, т.е. те да не могат да предадат повишението на цените и да бъдат задължени да внасят от Китай същите обеми, въздействието на равнището на митата върху техните производствени разходи би се изразило в повишение между 1 % и 5 %, а върху рентабилността - с намаляване с 1 - 2,8 процентни пункта за по-голямата част от вноса и с около 4 процентни пункта за вноса с налагането на остатъчно мито. По-вероятно обаче е въздействието да бъде в много по-малка степен от описаното, тъй като вносът от КНР представлява по-скоро малка част от стопанската дейност на ползвателите, поради което може да се очаква, че увеличението на цените поради антидъмпинговите мерки ще бъде сравнително лесно предадено. Освен това поради това, че много от производителите в ЕС разполагат със значителни алтернативни източници на внос, по отношение на които не се прилагат мерки, като например Индия и Южна Корея, очаква се, че цените на пазара след налагането на мерките ще отразят и тези фактори.
(151)
През РП двамата съдействащи вносители са осъществили около 6 % от общия внос от Китай, като точният размер не е оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно на ползвателите, вносителите също са продължавали да разполагат с различни източници за доставка наред с КНР. Освен това беше установено, че е възможно рентабилността на вносителите да бъде засегната в по-голяма степен от мерките, отколкото рентабилността на ползвателите, ако те продължават да внасят по същата схема, както през РП. На практика обаче в качеството си на търговци вносителите имат склонност да проявяват дори по-голяма гъвкавост, отколкото ползвателите, и е много вероятно те първи да започнат да използват алтернативни източници за доставка.
(152)
Освен това в тази връзка следва да се има предвид, че част от ползата, която извличат ползвателите и вносителите от вноса от Китай, всъщност произтича от практикуваната от китайските износители нелоялна ценова дискриминация и е възможна поради нея, а не поради естествено конкурентно предимство. Поради това възстановяването на равните възможности на пазара на ЕС посредством коригирането на произтичащото от дъмпинговия внос нарушаване на търговията всъщност ще предостави възможност на пазара на стоманени продукти с органично покритие отново да бъдат налице здравословни, основани на пазарната икономика динамични процеси и ценови тенденции, като не се поставят в неблагоприятно положение други участници (ползватели, производители и крайни потребители), които не могат за извличат непосредствена полза от дъмпинговия внос.
4. Заключение за интереса на Съюза
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(154)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(155)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(156)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се, че за основа на печалбата, която би могла да бъде реализирана, ако не е налице дъмпингов внос, следва да се приеме 2008 г., когато вносът от Китай е бил по-слабо разпространен на пазара на Съюза. Поради това се счита, че марж на печалбата в размер на 6,7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(157)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6,7 % към производствените разходи.
(158)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в КНР, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, с цената, която не причинява вреда, на промишлеността на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на предходното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на предприятието или след учредяването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(162)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(163)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно мито
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Други оказващи съдействие дружества
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Всички други дружества
77,9 %
57,8 %
57,8%
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(164)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за започване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на мита за целите на настоящия регламент са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани при определяне на каквато и да е окончателна мярка,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. плоскости тип „сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (кодове по ТАРИК 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 и 7226997091) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Всички други дружества
57,8 %
B999
3. Временните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2012 година.
REGULAMENTO (UE) N.o 845/2012 DA COMISSÃO
de 18 de setembro de 2012
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados produtos de aço com revestimento orgânico originários da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia («regulamento de base») (1), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 21 dezembro 2011, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), a Comissão anunciou o início de um processo anti-dumping referente às importações na União de determinados produtos de aço com revestimento orgânico originários da República Popular da China («país em causa» ou «RPC»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 7 de novembro de 2011 pela Eurofer («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 70 %, da produção total da União de determinados produtos de aço com revestimento orgânico. A denúncia continha elementos de prova prima facie de dumping no que respeita ao referido produto, bem como de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente os autores da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos da RPC, os importadores, os comerciantes, os utilizadores, os fornecedores e as associações conhecidos como partes interessadas, bem como os representantes da RPC, sobre o início do processo. A Comissão informou igualmente produtores do Canadá e da República da África do Sul («África do Sul»), dado que estes países foram considerados como possíveis países análogos. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores, de produtores da União e de importadores independentes, o aviso de início previu o recurso ao método de amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar amostras, todos os produtores-exportadores conhecidos e importadores independentes foram convidados a darem-se a conhecer à Comissão e, tal como especificado no aviso de início, a fornecerem informações de base sobre as suas atividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito (de 1 de outubro de 2010 a 30 de setembro de 2011).
(5)
No que diz respeito aos produtores da União, a Comissão anunciara no aviso de início que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União. Esta amostra era constituída por seis produtores da União conhecidos pela Comissão como produtores do produto similar e selecionados com base no seu volume de vendas, produção, dimensão e localização geográfica na União. Os produtores da União incluídos na amostra representaram 46 % da produção da União e 38 % das vendas da União. No aviso de início, as partes interessadas foram também convidadas a apresentarem as suas observações sobre a amostra provisória. Um dos produtores da União declarou que não queria ser incluído na amostra e foi substituído pelo produtor seguinte com maior produção.
(6)
No total, 26 produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores da RPC facultaram a informação solicitada e aceitaram ser incluídos na amostra. Tendo em conta a informação recebida dos produtores-exportadores, a Comissão selecionou inicialmente uma amostra de três produtores-exportadores com o maior volume de exportações para a União. Contudo, um dos produtores-exportadores incluídos na amostra não forneceu dados exatos sobre as suas exportações, pelo que foi excluído da amostra. Dois outros produtores-exportadores incluídos posteriormente na amostra recusaram-se a colaborar. Por conseguinte, a Comissão decidiu finalmente limitar a amostra aos dois produtores-exportadores inicialmente selecionados para amostragem e que representavam o maior volume de exportações para a União. O seu volume de exportação representa mais de 30 % do total de exportações de todos os produtores-exportadores chineses que colaboraram no inquérito.
(7)
A fim de permitir aos produtores-exportadores da RPC, que assim o desejassem, a apresentação do pedido de tratamento de economia de mercado («TEM») ou de tratamento individual («TI»), a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores chineses conhecidos como interessados, às autoridades chinesas e a todos os outros produtores-exportadores chineses que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Três produtores-exportadores, incluindo um produtor-exportador incluído na amostra, solicitaram o TEM nos termos do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base, ou o TI, caso o inquérito estabelecesse que não reuniam as condições necessárias para beneficiar do TEM. Um desses produtores-exportadores, não incluído na amostra, retirou ulteriormente o seu pedido. O outro produtor-exportador incluído na amostra apenas solicitou o TI.
(8)
Cinco importadores independentes facultaram a informação solicitada e concordaram em ser incluídos na amostra. Tendo em conta o número limitado de importadores colaborantes, a amostragem deixou de ser considerada necessária.
(9)
A Comissão enviou questionários aos dois produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra, a outros 14 produtores-exportadores da RPC que o solicitaram, a quatro produtores do Canadá, a três produtores da África do Sul, a cinco produtores da República da Coreia («Coreia do Sul»), a cinco produtores da República Federativa do Brasil («Brasil») - países candidatos para a escolha do país análogo, aos seis produtores da União incluídos na amostra, aos cinco importadores na União que colaboraram e aos utilizadores conhecidos.
(10)
A Comissão recebeu respostas de nove produtores-exportadores e empresas coligadas da RPC, um produtor do Canadá e um produtor noutro país possível como país análogo, a Coreia do Sul. Além disso, os seis produtores da União incluídos na amostra, dois importadores independentes e dez utilizadores responderam ao questionário.
(11)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação provisória da prática de dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
(a)
Produtores da União
-
ArcelorMittal Belgium, Bélgica, e empresa de vendas coligada ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburgo
-
ArcelorMittal Poland, Polónia
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Alemanha
-
Voestalpine Stahl GmbH e Voestalpine Stahl Service Center GmbH, Áustria
-
Tata Steel Maubeuge SA (anteriormente conhecida como Myriad SA), França
-
Tata Steel UK Ltd, Reino Unido.
(b)
Produtores-exportadores da RPC
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd e as suas empresas coligadas: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e a sua empresa coligada Hangzhou P.R.P.T.; Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China e a sua empresa coligada Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Importadores da União
-
ThyssenKrupp Mannex, Alemanha
(d)
Utilizadores da União
-
Steelpartners NV (pertencente ao grupo Joris IDE), Bélgica.
3. Período de inquérito
(12)
O inquérito relativo ao dumping e ao prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2010 e 30 de setembro de 2011 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2008 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(13)
O produto em causa é constituído por determinados produtos de aço com revestimento orgânico (ARO), ou seja, produtos laminados planos, de aço ligado e não ligado (não incluindo aço inoxidável), pintados, envernizados ou revestidos de plástico em pelo menos um dos lados, com exclusão dos chamados «painéis sanduíche», do tipo utilizado para aplicações de construção e constituídos por duas chapas metálicas exteriores com um núcleo estabilizador de material de isolante, e com exclusão dos produtos com um revestimento final de poeiras de zinco (uma tinta rica em zinco, contendo, em peso, 70 % ou mais de zinco), atualmente classificados nos códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 e ex 7226 99 70, e originários da República Popular da China («produto em causa»).
(14)
A principal aplicação do produto em causa está ligada à indústria da construção, bem como à sua transformação em diversos produtos utilizados na construção (tais como «painéis sanduíche», estruturas para telhados, revestimentos, etc.). Outras aplicações incluem a produção nacional de equipamentos (produtos das linhas branca e castanha) ou equipamento para construção (portas, radiadores, luzes, etc.).
2. Produto similar
(15)
O inquérito revelou que os ARO produzidos e vendidos pela indústria da União na União, os ARO produzidos e vendidos no mercado interno da RPC e os ARO produzidos e vendidos no mercado interno da RPC e os ARO importados na União a partir da RPC, bem como os produzidos e vendidos no Canadá, enquanto país análogo, apresentam as mesmas características físicas e químicas essenciais e destinam-se às mesmas utilizações básicas. Por conseguinte, estes produtos são provisoriamente considerados similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
(16)
Algumas partes interessadas alegaram que os produtos da RPC não eram comparáveis com os vendidos pela indústria da União, visto que os primeiros eram vendidos num segmento de mercado e de preços diferente e destinam-se a utilizações básicas diferentes, como a construção no exterior, ao passo que uma parte substancial dos produtos da indústria da União são produtos de elevada qualidade utilizados apenas num nicho de mercado como o dos eletrodomésticos.
(17)
O inquérito revelou que, se bem que os produtores da União vendessem uma parte da sua produção como eletrodomésticos nesses segmentos de mercado, os mesmos produtos também eram vendidos para a indústria de materiais de construção, que é, alegadamente, o principal segmento de mercado das exportações chinesas. Além disso, constatou-se que os níveis de preços entre esses setores eram significativamente comparáveis no que concerne aos mesmos tipos do produto vendidos a diferentes utilizadores.
(18)
É de salientar que o produto em causa é um produto consideravelmente estandardizado, apresenta as mesmas características físicas e químicas essenciais e destina-se às mesmas utilizações básicas. Por conseguinte, este argumento foi provisoriamente rejeitado.
3. Pedidos de exclusão do produto
(19)
Foram recebidos vários pedidos de exclusão de certos tipos do produto por parte de utilizadores, exportadores chineses e produtores da União. Os tipos do produto a excluir, segundo os pedidos, referiam-se ao aço com revestimento de crómio ou de estanho, às chapas de aço pintadas com primário de silicato inorgânico de zinco ou pintado com outros materiais inorgânicos.
(20)
Todavia, não se chegou a quaisquer conclusões até à data, pelo facto de alguns dos pedidos não estarem suficientemente documentados para permitirem uma tomada de decisão devidamente justificada. Por conseguinte, decidiu-se continuar a examinar esses pedidos.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(21)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da RPC, o valor normal para os produtores que se verifique satisfazerem os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base é determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo. A título puramente indicativo, esses critérios são sintetizados a seguir:
-
As decisões das empresas são tomadas em resposta a sinais do mercado, sem que haja uma interferência significativa do Estado, e os custos refletem os valores do mercado;
-
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais em matéria de contabilidade, devidamente fiscalizados e aplicáveis para todos os efeitos;
-
Não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
-
A legislação em matéria de falência e de propriedade assegura a estabilidade e a certeza jurídica; e
-
As operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(22)
Conforme indicado no considerando 8, três produtores-exportadores da RPC requereram o tratamento de economia de mercado («TEM») e preencheram o respetivo formulário no prazo previsto, tendo um deles retirado ulteriormente o seu pedido.
(23)
No que diz respeito aos outros dois produtores-exportadores da RPC colaborantes que requereram o TEM, na sequência do acórdão do Tribunal de Justiça de 2 de fevereiro de 2012 (3), foi decidido examinar os pedidos do produtor-exportador incluído na amostra (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd e as suas empresas coligadas) e o produtor-exportador não incluído na amostra (Union Steel China e a sua empresa coligada). A Comissão procurou obter todas as informações que considerou necessárias e verificou todas as informações apresentadas no pedido de TEM nas instalações das empresas em questão.
(24)
Verificou-se que nenhum dos dois grupos colaborantes de produtores-exportadores da RPC preenchia os critérios para a concessão do TEM, uma vez que o custo da matéria-prima principal, as bobinas de aço laminadas a quente, se encontra distorcido por interferência do Estado no mercado de aço na RPC, não refletindo substancialmente, pois, os valores de mercado, conforme requerido no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), primeiro travessão, do regulamento de base.
(25)
A intervenção do Estado chinês no setor do aço é demonstrada pelo facto de uma grande maioria dos maiores produtores de aço chineses serem empresas do Estado e pelo facto de a capacidade instalada e a produção serem influenciadas pelos diversos planos industriais quinquenais, especialmente pelo 12.o Plano quinquenal (2011-2015) atualmente em curso para o setor do ferro e do aço.
(26)
O Estado exerce igualmente um controlo significativo sobre o mercado das matérias-primas. O coque (juntamente com o minério de ferro, a principal matéria-prima para a produção do aço) está sujeito a restrições quantitativas às exportações e a um direito de exportação de 40 %. Por conseguinte, pode concluir-se que o mercado do aço chinês está distorcido devido a uma intervenção significativa do Estado.
(27)
Tal distorção reflete-se no preço pago pelas empresas objeto de inquérito por bobinas de aço laminadas a quente durante o PI. Constatou-se que esses preços eram consideravelmente inferiores aos preços internacionais. Assim sendo, pode-se concluir que a produção de ARO beneficia dos preços anormais praticados para as bobinas de aço laminadas a quente devido à intervenção do Estado, o que distorce o preço dos ARO na RPC. Tal distorção constitui uma vantagem decisiva em termos de custos para os produtores-exportadores chineses, visto que o custo da principal matéria-prima, as bobinas de aço laminadas a quente, representa cerca de 80 % do custo de produção. Por conseguinte, não se pode considerar que o primeiro critério tenha sido cumprido.
(28)
Além da situação geral antes descrita, um produtor-exportador não cumpriu igualmente o critério 2, devido a deficiências significativas dos sistemas contabilísticos de três das suas empresas coligadas do seu grupo.
(29)
A Comissão comunicou oficialmente as conclusões relativas aos pedidos de TEM às empresas em causa da RPC, às autoridades da RPC e ao autor da denúncia. Foi-lhe igualmente dada a possibilidade de apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição, caso existissem razões especiais para ser ouvido.
(30)
A Comissão recebeu várias observações por escrito do autor da denúncia, de um produtor-exportador chinês e das autoridades da RPC. O autor da denúncia concordou com as conclusões relativas aos pedidos de TEM. O produtor-exportador chinês questionou principalmente o facto de os preços pagos pelas empresas objeto de inquérito por bobinas de aço laminadas a quente serem consideravelmente inferiores aos preços internacionais, mas não apresentou quaisquer informações para fundamentar a sua alegação. Contudo, os dados do Eurostat, confirmados por outros dados estatísticos disponíveis (4), mostram claramente que esses preços eram significativamente mais baixos do que os preços internacionais, quando comparados com os preços praticados na Europa, América do Norte, América do Sul ou no Japão. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(31)
As autoridades da RPC contra-argumentaram que a existência de eventuais distorções de preços da matéria-prima, as bobinas de aço laminadas a quente, a nível da indústria não obsta automaticamente ao cumprimento do critério 1, que exige uma determinação a nível da empresa. Contudo, conforme mencionado no considerando 27, a distorção de preço da matéria-prima principal reflete-se no preço pago por todas as empresas objeto de inquérito. Em primeiro lugar, este facto não é contestado por qualquer uma das partes e, em segundo lugar, o exame relativo ao TEM foi efetuado a nível das empresas, não se limitando as conclusões a questões gerais horizontais. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
(32)
As autoridades da RPC alegaram ainda que os planos quinquenais não constituem orientações vinculativas e não têm força jurídica na RPC. Não obstante, conforme explicitado no considerando 25, independente do estatuto jurídico preciso desses planos, não é possível negar que, por meio deles, a intervenção do Governo da RPC tem um impacto significativo na capacidade instalada e na produção do aço. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
(33)
Foi igualmente alegado que o tratamento dado aos pedidos de TEM pela Comissão era incompatível com os acórdãos do Tribunal de Justiça de 2 de fevereiro de 2012 (5) (acórdão «Brosmann») e de 19 de julho de 2012 (6) (acórdão «Zhejiang Xinan Chemical»). No que diz respeito a esta alegação, é conveniente assinalar que o processo foi conduzido em conformidade com o acórdão Brosmann, tal como foi reconhecido pelas próprias autoridades da RPC nas suas observações. Além disso, a questão em análise no acórdão Zhejiang era a intervenção do Estado nas decisões tomadas pela empresa. Todavia, no presente processo, a principal razão para a recusa de concessão de TEM foi o facto de o preço da principal matéria-prima não refletir o valor de mercado. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
(34)
Foi alegado igualmente que, uma vez que o processo paralelo antissubvenções relativo ao produto em causa examinara também a questão da distorção da matéria-prima, a Comissão deveria ter tido em conta os elementos de prova recolhidos sobre esta matéria no âmbito do referido processo paralelo. No que diz respeito a essa alegação, é conveniente salientar que, no âmbito do presente processo anti-dumping, e durante o inquérito relativo ao TEM, se analisou se os custos da principal matéria-prima refletiam ou não os valores de mercado. A conclusão de que a produção de ARO na RPC beneficia dos preços anormais praticados para as bobinas de aço laminadas a quente, tal como indicado no considerando 27, é, consequentemente, totalmente válida a este respeito e não prejudica de modo algum as eventuais conclusões do processo antissubvenções, ou vice-versa. As eventuais conclusões do processo antissubvenções são bastante distintas da determinação do TEM. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
(35)
As autoridades da RPC alegaram ainda que a Comissão não divulgou as conclusões relativas ao TEM junto das autoridades chinesas. Contudo, tal não está correto, pois os serviços da Comissão enviaram à Missão chinesa junto da UE, por meio da Nota Verbale de 12 de julho de 2012, o documento de divulgação.
(36)
Por último, foi alegado que a Comissão estaria a usar dados não verificados do produtor do país análogo para instituir direitos provisórios. No entanto, tal alegação é correta, visto que a Comissão utilizou dados que tinha analisado e confirmado serem fiáveis, conforme se explicitou claramente no considerando 48. A Comissão teve de recorrer à colaboração do produtor canadiano do país análogo, visto que o produtor coreano do país análogo retirou a sua colaboração antes do prazo previsto e a visita de verificação se realizou tal como explanado no considerando 45. A visita de verificação efetuada às instalações do produtor será, consequentemente, realizada após a fase provisória do processo. Segundo outra alegação, a empresa do país análogo, Coreia, teria cessado a sua colaboração por causa da decisão relativa ao TEM. Porém, tal não foi o caso, uma vez que a retirada da sua colaboração foi enviada em 3 de julho, ao passo que a divulgação das conclusões relativas ao TEM teve lugar em 12 de julho de 2012.
(37)
Nenhum dos argumentos apresentados foi suficiente para alterar as conclusões relativas ao TEM.
(38)
Com base no que precede, nenhum dos dois grupos de produtores-exportadores da RPC que colaborou e solicitou o TEM pôde demonstrar que preenchia os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
2. Tratamento individual («TI»)
(39)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, exceto nos casos em que as empresas possam demonstrar que preenchem os critérios definidos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
-
No caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint-ventures), o capital e os lucros podem ser repatriados livremente;
-
Os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
-
A maioria do capital pertence efetivamente a particulares; Os funcionários do Estado que desempenham funções no conselho de administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou deve demonstrar-se que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
-
As conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; e
-
A intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(40)
O produtor-exportador incluído na amostra e que requereu o TEM solicitou igualmente o TI, na eventualidade de o TEM não lhe ser concedido. Com base nas informações disponíveis, apurou-se provisoriamente que esses dois produtores-exportadores da RPC cumprem os critérios para a concessão do TI.
3. Exame individual («EI»)
(41)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, seis produtores-exportadores colaborantes apresentaram pedidos de exame individual, tendo apenas um deles requerido o TEM. Decidiu-se proceder ao EI para o produtor-exportador que requerera o TEM, a empresa Union Steel China, pois se considerou que tal não seria uma sobrecarga indevida, uma vez que este produtor-exportador já havia sido objeto de inspeção no âmbito do exame do seu pedido de TEM. Este produtor-exportador requereu o TEM, mas solicitou igualmente o TI, na eventualidade de o TEM não lhe ser concedido.
(42)
Após exame do seu pedido, foi decidido provisoriamente conceder o TI à empresa Union Steel China, visto que cumpria os critérios para a concessão do TI.
4. Valor normal
4.1. Escolha do país análogo
(43)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no que diz respeito aos produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços praticados no mercado interno ou no valor normal calculado num país análogo.
(44)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar o Canadá ou a África do Sul como país análogo adequado para a determinação do valor normal, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(45)
A Comissão averiguou a possível adequação de outros países como país análogo e enviou questionários aos produtores do produto em causa do Canadá e da África do Sul, mas também a outros produtores do Brasil e da Coreia do Sul. Só dois produtores de ARO, um no Canadá e outro na Coreia do Sul, responderam aos questionários. Ambos os países pareciam ser mercados abertos sem quaisquer direitos de importação e com importações significativas de vários países terceiros. Além disso, existiam, pelo menos, quatro outros produtores nacionais do produto em causa na Coreia do Sul, o que permite um bom nível de concorrência no mercado interno. Contudo, a um nível muito avançado do processo, em 3 de julho de 2012, e mesmo antes da visita de verificação efetuada pelos serviços da Comissão, o produtor da Coreia do Sul inexplicavelmente retirou a sua colaboração.
(46)
Com base no que precede, o Canadá foi selecionado como país análogo. Há, pelo menos, quatro outros produtores nacionais do produto em causa no Canadá, o que permite um bom nível de concorrência no mercado interno. Não foi identificada nenhuma razão para considerar a não-adequação do Canadá para efeitos do estabelecimento do valor normal.
(47)
Várias partes interessadas alegaram que a estrutura de custos de um produtor canadiano não podia ser comparada com a estrutura de custos de um produtor-exportador chinês. Todavia, não se constatou a existência de diferenças significativas na estrutura de custos e, consequentemente, este argumento foi rejeitado.
(48)
Os dados constantes da resposta dada pelo produtor canadiano que colaborou no inquérito foram verificados no local e confirmou-se que se tratava de informação fidedigna, na qual se podia basear o valor normal.
(49)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que o Canadá é um país análogo adequado e razoável, na aceção do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
4.2. Determinação do valor normal
(50)
Dado que uma empresa selecionada para fazer parte da amostra e a empresa cujo pedido de exame individual fora aceite não puderam demonstrar que cumpriam os critérios do TEM e que outra empresa selecionada para ser incluída na amostra não requerera o TEM, o valor normal para todos os produtores-exportadores chineses foi estabelecido com base nas informações facultadas pelo produtor do país análogo.
(51)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou, em primeiro lugar, se as vendas do produto similar no Canadá a clientes independentes tinham sido representativas. Verificou-se que as vendas do produto similar efetuadas no mercado interno pelo produtor canadiano eram representativas em termos quantitativos, quando comparadas com o volume das exportações do produto em causa para a União efetuadas pelos produtores-exportadores colaborantes incluídos na amostra e pelo produtor-exportador cujo pedido de exame individual fora aceite.
(52)
A Comissão averiguou se se poderia considerar que tais vendas tinham sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para tal, determinou a proporção de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes. As vendas na UE foram consideradas rentáveis sempre que o preço unitário era igual, ou superior, ao seu custo de produção. Por conseguinte, foi determinado o custo de produção do produtor canadiano durante o período de inquérito.
(53)
Para os tipos do produto em que mais de 80 % do respetivo volume de vendas no mercado interno foram superiores aos custos e em que o preço de venda médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo unitário de produção, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado como média ponderada de todos os preços de venda, no mercado interno, do tipo do produto em causa, independentemente de essas vendas terem sido rentáveis ou não.
(54)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto, ou quando o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo unitário de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado como preço médio ponderado de apenas as vendas rentáveis do tipo em questão realizadas no mercado interno durante o PI.
(55)
No que diz respeito aos tipos do produto não rentáveis, o valor normal foi calculado com base nos custos de produção do produtor canadiano, acrescidos de VAG e da margem do lucro para os tipos do produto rentáveis.
4.3. Preços de exportação para os produtores-exportadores aos quais foi concedido o TI
(56)
Tendo em conta que todos os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito e obtiveram o TI efetuaram as vendas para exportação diretamente junto de clientes independentes na União, os preços de exportação tiveram como base os preços efetivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
4.4. Comparação
(57)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados num estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Quando necessário, foram feitos ajustamentos no que respeita a transporte, seguro, movimentação e custos acessórios, despesas de embalagem, crédito, encargos bancários e comissões, sempre que se considerou que estes eram razoáveis, exatos e corroborados por elementos de prova verificados.
5. Margens de dumping
(58)
Nos termos do artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, as margens de dumping para os produtores-exportadores que beneficiaram de TI foram determinadas com base numa comparação entre um valor normal médio ponderado estabelecido para o país análogo e o preço médio ponderado de exportação, expresso como percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, de cada empresa.
(59)
A média ponderada das margens de dumping dos produtores-exportadores incluídos na amostra foi calculada para os produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra. Atendendo ao que precede, a margem de dumping provisória, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, é de 61,1 %.
(60)
A fim de calcular a margem de dumping a nível nacional aplicável aos produtores-exportadores da RPC não colaborantes ou não conhecidos, o nível de colaboração foi determinado primeiramente comparando o volume de exportações para a União comunicado pelos produtores-exportadores colaborantes com as estatísticas equivalentes do Eurostat.
(61)
Dado que a colaboração da RPC foi de aproximadamente 70 %, a margem de dumping a nível do país, aplicável a todos os outros exportadores da RPC, foi calculada utilizando a margem de dumping mais elevada estabelecida para os tipos do produto representativos de produtores-exportadores. Com base no que precede, o nível de dumping à escala nacional foi estabelecido provisoriamente em 77,9 % do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
(62)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping provisória
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Média ponderada da amostra
61,1 %
Margem de dumping a nível nacional
77,9 %
D. PREJUÍZO
1. Produção da União e indústria da União
(63)
Para estabelecer a produção total da União, para o período considerado, utilizou-se toda a informação disponível relativa aos produtores da União, incluindo a informação facultada na denúncia, os dados recolhidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito e as respostas aos questionários verificadas dos produtores da União incluídos na amostra.
(64)
Durante o PI, o ARO foi fabricado por 22 produtores da União. Com base no que foi referido no considerando precedente, a produção total da União foi estimada em cerca de 3 645 298 toneladas durante o PI. Os produtores da União (responsáveis pela produção total da União) constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo designados em seguida «indústria da União».
2. Determinação do mercado pertinente da União
(65)
No decurso do inquérito, apurou-se que uma parte substancial da produção dos produtores da União incluídos na amostra se destinava a uso cativo, ou seja, era simplesmente transferida (sem fatura) e/ou entregue a preços de transferência no interior da mesma empresa ou grupo de empresas para posterior para a transformação a jusante.
(66)
A fim de apurar se a indústria da União sofreu ou não prejuízo e de determinar o consumo e os vários indicadores económicos respeitantes à situação da indústria da União, examinou-se, por conseguinte, se, e até que ponto, a utilização subsequente da produção da indústria da União do produto similar devia ser tida em conta na análise.
(67)
Para se obter um quadro o mais completo possível da situação da indústria da União, foram obtidos e analisados dados sobre a atividade global referente ao ARO, tendo-se posteriormente determinado se a produção se destinava a uso cativo ou ao mercado livre.
(68)
Relativamente aos indicadores económicos que se seguem, respeitantes à indústria da União, considerou-se que uma análise e uma avaliação significativas deveriam centrar-se na situação prevalecente no mercado livre: volume e preços de vendas no mercado da União, parte de mercado, crescimento, volume de exportações e preços e, consequentemente, indicadores de prejuízo foram corrigidos de acordo com o uso cativo e vendas na indústria da União, tendo o uso cativo e as vendas sido analisados separadamente.
(69)
Todavia, relativamente a outros indicadores económicos, o inquérito permitiu concluir que os mesmos poderiam ser razoavelmente examinados tomando exclusivamente como referência a atividade global. De facto, a produção (tanto para utilização cativa como para o mercado livre), a capacidade, a utilização da capacidade, os investimentos, as existências, o emprego, a produtividade, os salários e a capacidade de obtenção de capital dependem da atividade global, quer a produção seja cativa, quer vendida no mercado livre.
3. Consumo da União
(70)
O produto similar é vendido pela indústria da União a clientes independentes e vendido a, ou transferido para, empresas coligadas para transformação a jusante em centros de serviços siderúrgicos, por exemplo.
(71)
Ao calcular o consumo aparente da União em matéria de ARO, a Comissão adicionou o volume total das importações de ARO para a União, tal como comunicado pelo Eurostat, e o volume de vendas do uso cativo do produto similar na União produzido pela indústria da União, conforme indicado na denúncia e constatado durante as visitas de verificação efetuadas aos produtores da União incluídos na amostra.
(72)
No que diz respeito aos dados sobre importações do Eurostat, é conveniente assinalar que as descrições dos códigos NC pertinentes (ver considerando 13 supra) não se limitam à descrição do produto objeto de inquérito, pelo que as importações registadas pelo Eurostat sob esses códigos podem incluir outros produtos. Contudo, na ausência de informações relativas às quantidades efetivas das importações em causa, ou a elementos de prova de que essas importações possam ser relevantes, foi decidido utilizar provisoriamente todos os dados relativos às importações correspondentes aos códigos NC pertinentes, tal como comunicados pelo Eurostat.
(73)
Com base nesses elementos, o consumo total da União evoluiu da seguinte forma:
2008
2009
2010
PI
Consumo (em toneladas)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Índice (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
O consumo total no mercado da UE decresceu 9 % durante o período considerado. Entre 2008 e 2009, registou-se uma diminuição de cerca de 24 %, resultante dos efeitos negativos globais da crise económica, especialmente na indústria da construção. Depois disso, o consumo começou a recuperar e aumentou, no total, 20 % de 2009 até ao PI, mas manteve-se abaixo do nível de 2008.
4. Importações provenientes do país em causa e parte de mercado
(75)
As importações na União provenientes da RPC evoluíram da seguinte forma durante o período considerado:
2008
2009
2010
PI
Volume das importações provenientes da RPC (toneladas)
472 988
150 497
464 582
702 452
Índice (2008 = 100)
100
32
98
149
Parte de mercado
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Índice (2008 = 100)
100
42
114
163
Fonte: Eurostat
(76)
Não obstante a evolução do consumo, o volume de importações provenientes da RPC aumentou significativamente, 49 %, durante o período considerado. Devido aos efeitos negativos da crise económica, o volume das importações provenientes da RPC decresceram abruptamente em 2009. Contudo, as importações provenientes da RPC começaram a recuperar a um ritmo extremamente acelerado, pelo que o aumento de 2009 até ao PI se traduziu numa percentagem impressionante de 367 %.
(77)
Do mesmo modo, a parte de mercado dessas importações diminuiu 63 % ao longo do período considerado. Embora entre 2008 e 2009 tenha decrescido para cerca de metade, no período compreendido entre 2009 e o PI evidenciou uma tendência crescente muito marcante e aumentou 290 %.
4.1. Preços das importações e subcotação
Importações provenientes da RPC
2008
2009
2010
PI
Preço médio em euros/tonelada
875
728
768
801
Índice (2008 = 100)
100
83
88
91
Fonte: Eurostat
(78)
O preço de importação médio das importações provenientes da RPC baixou 9 % no período considerado. Entre 2008 e 2009, diminuiu consideravelmente (17 %); posteriormente, entre 2009 e 2010, aumentou cinco pontos percentuais e, no PI, mais três pontos percentuais
(79)
Os preços das importações provenientes da RPC mantiveram-se sistematicamente inferiores aos preços de venda da indústria da União durante todo o período considerado. Tal como assinalado no quadro acima, enquanto em 2009, no auge da crise económica, nem a quebra de preços de 17 % conseguiu ajudar as importações chinesas a preservar a parte de mercado numa situação de diminuição súbita do consumo e de abrandamento significativo do mercado, uma subcotação contínua nos anos subsequentes explica o aumento constante e impressionante da parte de mercado detida pelas importações provenientes da RPC entre 2009 e o PI.
(80)
Para determinar a subcotação dos preços, durante o PI, foi efetuada uma comparação entre a média ponderada dos preços de venda, por tipo do produto, dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e a média ponderada dos preços correspondentes, por tipo do produto, das importações provenientes dos produtores chineses colaborantes ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, depois de efetuados os devidos ajustamentos para ter em conta os custos pós-importação.
(81)
A comparação dos preços foi feita por tipo do produto para transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos e abatimentos. O resultado da comparação, expresso como percentagem do volume de negócios dos produtores da União, incluídos na amostra, durante o PI, revelou uma margem média ponderada de subcotação dos preços pelos produtores-exportadores chineses colaborantes de 25,9 %.
5. Situação económica da indústria da União
5.1. Observações preliminares
(82)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os fatores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
(83)
Como se refere no considerando 5, utilizou-se a amostragem para a análise do possível prejuízo sofrido pela indústria da União.
(84)
Foram utilizados os dados facultados e verificados referentes aos seis produtores da UE incluídos na amostra para estabelecer microindicadores, como preço unitário, custo unitário, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital e existências.
(85)
Foram utilizados os dados facultados pelo autor da denúncia referentes a todos os produtores de ARO na União para estabelecer indicadores macroeconómicos, como produção da indústria da União, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, emprego e produtividade.
5.2. Dados relativos à indústria da União no seu conjunto
5.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(86)
Para estabelecer a produção total da União para o período considerado, utilizou-se toda a informação disponível relativa à indústria da União, incluindo a informação facultada na denúncia, os dados recolhidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito e as respostas aos questionários verificadas dos produtores da União incluídos na amostra.
2008
2009
2010
PI
Volume de produção (toneladas)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Índice (2008 = 100)
100
77
88
86
Capacidade de produção (toneladas)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Índice (2008 = 100)
100
102
96
96
Utilização da capacidade
75 %
56 %
68 %
67 %
Índice (2008 = 100)
100
75
91
90
Fonte: denúncia e respostas ao questionário
(87)
O quadro anterior mostra que a produção diminuiu 14 % durante o período considerado. Em consonância com a redução da procura, a produção diminuiu acentuadamente em 2009, tendo, em seguida, recuperado parcialmente em 2010, antes de voltar a decrescer ligeiramente no PI, apesar de um aumento do consumo.
(88)
A capacidade de produção diminuiu 4 % durante o período considerado. A utilização da capacidade acompanhou a tendência da produção, tendo decrescido 10 % durante o período considerado.
5.2.2. Volume de vendas, parte de mercado e crescimento
2008
2009
2010
PI
Volume de vendas (toneladas)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Índice (2008 = 100)
100
81
90
87
Parte de mercado (toneladas)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Índice (2008 = 100)
100
106
104
96
Fonte: denúncia e respostas ao questionário
(89)
Em 2009, o volume de vendas da indústria da União a clientes independentes decresceu abruptamente em 19 %. Em 2010, o volume de vendas aumentou nove pontos percentuais, mas baixou, depois, três pontos percentuais no PI.
(90)
O mercado da indústria da União diminuiu 4 % ao longo do período considerado. Após um aumento inicial em 2009, a indústria da União viu a sua parte de mercado baixar em 2010 e no PI, pelo que a sua parte de mercado no PI foi 6 % inferior à de 2009; tal ocorreu no contexto de um aumento de mais de 20 % do consumo durante o mesmo período. Logo, não pôde beneficiar do crescimento do consumo e recuperar os volumes de vendas e alguma da parte de mercado anteriormente perdidos.
(91)
Enquanto o consumo da União decresceu 9 % durante o período considerado e o volume de vendas da indústria da União a partes independentes baixou 13 %, a parte de mercado da indústria da União diminuiu 2,3 pontos percentuais, ou seja, de 59 %, em 2008, para 56,7 % no PI.
5.2.3. Emprego e produtividade
2008
2009
2010
PI
Emprego (ETI)
6 790
5 953
5 723
5 428
Índice (2008 = 100)
100
88
84
80
Produtividade (toneladas/ETI)
621
545
648
672
Índice (2008 = 100)
100
88
104
108
Fonte: denúncia, respostas ao questionário e Eurofer
(92)
A indústria da União revelou uma tendência progressivamente decrescente em matéria de emprego. Assim, o número total de trabalhadores, medido em equivalente a tempo inteiro (ETI) na indústria diminuiu 20 % durante o período considerado e atingiu o seu nível mais baixo no PI. Contudo, a produtividade aumentou cerca de 8 % durante o período considerado, o que mostra que a indústria estava igualmente a tentar racionalizar os custos de produção.
5.3. Dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra
5.3.1. Preços unitários médios de venda na União e custo de produção
(93)
Durante o período considerado, o preço médio de venda dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes na UE diminuiu 3 %. No período compreendido entre 2009 e o PI, em consonância com um aumento do consumo e dos volumes de vendas, os preços recuperaram 23 %, mas não atingiram o nível de 2008.
(94)
Em paralelo, os custos médios para produzir e vender o produto similar aumentaram 6 % durante o período considerado, devido ao custo crescente de produção por unidade, os custos VAG por unidade baixaram 34 %.
(95)
Em 2009, após uma quebra de 21 % nos preços unitários a clientes independentes e da perda daí decorrente, o preço unitário começou a recuperar. Em 2010, durante o PI, a indústria da União registou um acréscimo dos custos e só conseguiu aumentar moderadamente os preços para cobrir esse acréscimo, o que foi suficiente para manter a rendibilidade ao mesmo nível de 2010 e do PI. Todavia, daí resultou uma nova perda da parte de mercado, uma vez que os preços das importações chinesas foram constantemente mais elevados do que preços da indústria da União.
2008
2009
2010
PI
Preço unitário na UE a clientes independentes (EUR/tonelada)
1 023
805
911
994
Índice (2008 = 100)
100
79
89
97
Custo unitário da produção (EUR/tonelada)
925
884
893
978
Índice (2008 = 100)
100
95
97
106
Fonte: respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
5.3.2. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
2008
2009
2010
PI
Rendibilidade das vendas na UE a clientes independentes (% do volume de negócios das vendas)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Índice (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Cash flow (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Índice (2008 = 100)
100
64
46
62
Investimentos (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Índice (2008 = 100)
100
8
22
27
Retorno dos investimentos
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Índice (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Fonte: respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
(96)
A rendibilidade da indústria da União foi estabelecida expressando o lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar a clientes independentes como percentagem do volume de negócios dessas vendas. Em 2009, o ano da crise económica, a rendibilidade da indústria da União baixou drasticamente, tendo daí resultado uma perda de 13,9 %. A partir de 2010, começou a recuperar, mas o custos de produção acrescidos impediram que atingissem o nível considerado são e sustentável para a indústria (6,7 % - ver considerando 156). Durante todo o período considerado, a rendibilidade diminuiu 61 %.
(97)
A tendência verificada em termos de cash flow seguiu em grande medida a tendência negativa da rendibilidade. Atingiu o seu nível mais baixo em 2010. De forma semelhante, o retorno do investimento regrediu 56 %, passando de 13 %, em 2008, para 6 % no PI.
(98)
A evolução da rendibilidade, do cash flow e do retorno dos investimentos, durante o período considerado, limitou a capacidade de investimento da indústria da União nas suas atividades e comprometeu o seu desenvolvimento. A indústria da União conseguiu investir fortemente no início do período considerado, mas, em seguida, os investimentos caíram de forma abrupta em 2009, tendo diminuído, globalmente, 73 % durante o período considerado.
(99)
Tal como referido antes, o desempenho financeiro da indústria da União deteriorou-se, mas não indicou que a sua capacidade de obtenção de capital tivesse sido afetada significativamente durante o período considerado.
5.3.3. Existências
2008
2009
2010
PI
Existências finais (toneladas)
116 852
97 533
124 848
130 593
Índice (2008 = 100)
100
83
107
112
Fonte: respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
(100)
Para os seis produtores da União incluídos na amostra, as existências representaram cerca de 8 % do volume de produção no PI. O nível de existências finais aumentou 12 % durante o período considerado. Se bem que deva salientar-se que as existências não constituem um indicador importante para a indústria, uma vez que a produção é efetuada essencialmente por encomendas, o principal aumento das existências registou-se entre 2009 e o PI, tendo coincidido com o surto de importações objeto de dumping provenientes da RPC.
5.3.4. Custos de mão-de-obra
Custo médio da mão-de-obra por trabalhador (EUR/ produtores da UE incluídos na amostra)
60 959
57 892
58 637
62 347
Índice (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Os custos médios da mão-de-obra dos produtores da União incluídos na amostra aumentaram apenas 2 % durante o período considerado, o que é inferior à taxa de inflação. O inquérito mostrou que os produtores incluídos na amostra efetuaram cortes significativos, especialmente nas despesas administrativas e em outros encargos gerais, e mantiveram a eficiência sob intenso controlo.
5.3.5. Uso cativo e vendas cativas
(102)
Tal como referido no considerando 65, há um mercado significativo para ARO na UE, que é constituído pela utilização a jusante de ARO pela indústria da União. A fim de analisar este mercado, foram tomados em consideração todos os volumes de uso cativo e de vendas a partes coligadas (vendas cativas) dos produtores da União incluídos na amostra e dos outros produtores da União.
(103)
Concluiu-se que o uso cativo e as vendas cativas se destinavam a uma transformação posterior pelas próprias empresas ou pelas suas empresas coligadas dentro dos grupos dos produtores da União incluídos na amostra cuja atividade se circunscreve principalmente aos materiais de construção, ou seja, que são utilizadores finais de ARO.
(104)
Com base no acima exposto, concluiu-se que o uso cativo e as vendas cativas dos produtores da União constituíram 27 % do volume total da produção no PI. Durante o período considerado, o uso cativo e as vendas cativas e os volumes de vendas correlacionados diminuíram 19 % e a parte de mercado decresceu 11 %.
2008
2009
2010
PI
Uso cativo e vendas cativas (toneladas)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Índice (2008 = 100)
100
76
81
81
Parte de mercado
22 %
22 %
20 %
19 %
Índice (2008 = 100)
100
100
94
89
Fonte: denúncia e respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
(105)
O valor do uso cativo e das vendas cativas foi analisado com base nas respostas ao questionário fornecidas e verificadas durante as visitas de verificação aos produtores incluídos na amostra. Constatou-se através do inquérito que não existia uma diferença significativa entre o uso cativo e as vendas cativas em termos de utilizações finais de base. O uso cativo foi comunicado pelas empresas quando a produção a jusante era efetuada na mesma entidade jurídica; contudo, as vendas cativas eram as vendas a outras entidades jurídicas coligadas com fatura. Além disso, o método para a fixação dos preços, tanto para o uso cativo como para as vendas a partes coligadas, era similar, ou seja, um valor justo («método do custo adicional») do produto era cobrado tanto às empresas coligadas como às unidades de produção internas a jusante das empresas incluídas na amostra.
(106)
Assim, o valor médio por tonelada aumentou 1 % durante o período considerado e, enquanto tal, foi, no PI, 2 % inferior ao preço de venda aos clientes independentes dos produtores da União incluídos na amostra.
2008
2009
2010
PI
Uso cativo e vendas cativas (EUR/toneladas)
967
787
910
975
Índice (2008 = 100)
100
81
94
101
Fonte: respostas verificadas aos questionários dos produtores incluídos na amostra
(107)
Tendo em conta que a maior parte do uso cativo e das vendas cativas se destinavam à atividade de materiais de construção a jusante dos produtores da União, tais vendas e o uso cativo estavam também indiretamente expostos à concorrência por parte de outros atores de mercado, incluindo as importações objeto de dumping provenientes da RPC. A procura interna da produção a jusante dependeria da oportunidade de venda dos produtos a jusante no mercado livre, que não é afetada pelas importações objeto de dumping. Assim sendo, pode concluir-se que os volumes e a parte de mercado decrescentes durante o período considerado se deviam à concorrência e às importações objeto de dumping provenientes da RPC.
5.3.6. Efeitos de anteriores práticas de dumping ou de subsidiação
(108)
Uma vez que este é o primeiro processo anti-dumping relativo ao produto em causa, não existem dados disponíveis que permitam avaliar os efeitos de anteriores práticas de dumping ou de subsidiação.
6. Amplitude da margem de dumping efetiva
(109)
Todas as margens estabelecidas e especificadas antes na secção sobre o dumping são significativamente superiores ao nível de minimis. Além disso, tendo em conta o volume e os preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC, o impacto da margem de dumping efetiva no mercado da UE não pode ser considerado negligenciável.
7. Conclusão sobre o prejuízo
(110)
O inquérito revelou que todos os indicadores de prejuízo relativos à situação económica da indústria da União se deterioraram, ou não evoluíram em sintonia com o consumo, durante o período considerado.
(111)
Durante o período considerado, no contexto de um consumo decrescente, o volume das importações provenientes da RPC aumentou de forma constante e significativa. Ao mesmo tempo, o volume de vendas da indústria da União diminuiu globalmente em 13 % e a sua parte de mercado diminuiu de 59 %, em 2008, para 56,7 %, no PI. Se bem que o consumo tenha recuperado 20 % de 2009 até ao PI, após o ano da crise económica que afetou a procura, a parte de mercado da indústria da União continuou a diminuir. A indústria da União não conseguiu recuperar a parte de mercado perdida, tendo em conta a expansão significativa das importações objeto de dumping provenientes da RPC no mercado da UE. As importações objeto de dumping, a baixos preços, aumentaram de forma constante ao longo do período considerado, subcotando constantemente os preços da indústria da União.
(112)
Acresce que os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União, como o cash flow e a rendibilidade, foram gravemente afetados. Tal que significa que a capacidade da indústria da União para obter capital e investir ficou comprometida.
(113)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(114)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, foi averiguado se as importações objeto de dumping originárias da RPC tinham causado um prejuízo à indústria da União que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objeto de dumping, foram igualmente examinados outros fatores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União no mesmo período, a fim de assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros fatores não era atribuído às importações objeto de dumping.
2. Efeito das importações objeto de dumping
(115)
O inquérito revelou que o consumo da União diminuiu 9 % durante o período considerado, enquanto o volume de importações objeto de dumping provenientes da RPC aumentou drasticamente em cerca de 49 %, tendo a respetiva parte de mercado aumentado também, passando de 63 %, em 2008, para 13,6 % no PI. Ao mesmo tempo, o volume de vendas da indústria da União a partes independentes diminuiu 13 % e a sua parte de mercado diminuiu 4 %, em 2008, passando de 59 %, em 2008, para 56,7 %, no PI.
(116)
Além disso, as importações provenientes da RPC foram igualmente afetadas pela crise económica e desceram 68 % de 2008 para 2009; recuperaram de 2009 até ao PI a um ritmo muito acelerado, tendo aumentado 367 % no final do PI, apesar de o consumo da União só ter crescido 20 % durante esse período. Ao baixar 9 % o preço unitário, se comparado com o de 2008, e subcotar a indústria da União em 25,9 % durante o PI, as importações chinesas aumentaram a sua parte de mercado, entre 2008 e o PI, em 63 %, para atingir 13,6 %.
(117)
Ao mesmo tempo, entre 2008 e o PI, o volume de vendas dos produtores da União a partes independentes regrediu globalmente em 13 %. No período de recuperação do mercado, entre 2009 e o PI, a indústria da União apenas conseguiu aumentar em 8 % o seu volume de vendas a partes independentes, mas perdeu uma parte de mercado de 9 %, beneficiando assim, de forma limitada, da subida do consumo. Foram, sem dúvida, os importadores chineses quem mais beneficiou da recuperação do consumo, ultrapassado largamente outros atores no mercado.
(118)
Os preços médios de importação da RPC desceram 9 % durante o período considerado. Embora revelando uma tendência crescente, após a queda abrupta em 2009, entre 2009 e o PI mantiveram-se constantemente abaixo dos níveis praticados pela indústria da União. O preço unitário a clientes independentes na UE diminuiu apenas 3 %, evidenciando alguma resistência à pressão exercida pelas importações provenientes da China. Contudo, esses preços eram obviamente mantidos a expensas de baixos volumes de vendas e de uma rendibilidade inferior dessas vendas, pois estas últimas diminuíram 61 %, de 6,7 % em 2008 para 2,6 %, no PI, devido a uma subida dos custos de produção.
(119)
Com base no que precede, concluiu-se que o surto de importações objeto de dumping provenientes da RPC, a preços que subcotaram constantemente os da indústria da União, teve um papel determinante no prejuízo importante sofrido pela indústria da União, o que a impediu de retirar benefícios da recuperação do consumo na União.
3. Efeito de outros fatores
3.1. Importações provenientes de países terceiros
País
2008
2009
2010
PI
Coreia do Sul
Volume (toneladas)
228 123
226 568
173 935
237 164
Índice (2008 = 100)
100
99
76
104
Parte de mercado (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Índice (2008 = 100)
100
131
88
114
Preço médio
901
727
846
903
Índice (2008 = 100)
100
81
94
100
Índia
Volume (toneladas)
159 999
149 138
155 384
141 391
Índice (2008 = 100)
100
93
97
88
Parte de mercado (%)
2,8 %
3,4 %
3,2%
2,7 %
Índice (2008 = 100)
100
123
112
97
Preço médio
932
667
773
824
Índice (2008 = 100)
100
72
83
88
Outros Países
Volume (toneladas)
249 151
158 461
124 319
167 007
Índice (2008 = 100)
100
64
50
67
Parte de mercado (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Índice (2008 = 100)
100
84
58
74
Preço médio
951
809
924
955
Índice (2008 = 100)
100
85
97
100
Total de todos os países terceiros exceto RPC
Volume (toneladas)
637 274
534 167
453 637
545 562
Índice (2008 = 100)
100
84
71
86
Parte de mercado (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Índice (2008 = 100)
100
110
82
94
Preço médio
929
735
842
898
Índice (2008 = 100)
100
79
91
97
Fonte: Eurostat
(120)
Se bem que as importações provenientes da RPC representassem 56 % de todas as importações na UE durante o PI, outras fontes importantes de importações eram a República da Índia («Índia») (11 %) e a Coreia do Sul (19 %). Ao contrário das importações provenientes da RPC, as importações provenientes da Índia, embora o seu preço tenha descido abruptamente 12 %, diminuíram 12 % no total durante o período considerado e perderam 3 % de parte de mercado. As importações da Coreia do Sul aumentaram apenas 4 %, tendo o seu preço médio mantido o mesmo nível de 2008. A parte de mercado das importações provenientes da Índia foi de 2,7 % no PI, enquanto as importações provenientes da Coreia do Sul mantiveram uma parte de mercado de 4,6 %.
(121)
As outras importações aumentaram apenas 14 %, tendo o seu preço médio mantido o mesmo nível de 2008.
(122)
Embora o preço médio de todas as outras importações estivesse abaixo do nível de preços da indústria da União, o efeito dessas importações, se o houve, só pode ser marginal. Em primeiro lugar, não existem elementos de prova de que as importações provenientes de outras fontes fossem comercializadas de forma desleal. Em segundo lugar, contrariamente às importações provenientes da China, o nível global dos preços das principais fontes de outras importações manteve-se relativamente estável durante todo o período considerado, mostrando assim que a indústria da União pode competir com sucesso nos segmentos de mercado com tais importações. Em terceiro lugar, as importações provenientes de outros países decresceram durante o período considerado e mantêm-se ainda a um nível reduzido, tanto globalmente como para cada um dos principais países exportadores. Acresce que a parte de mercado em declínio das outras importações confirma que essas importações não podiam ter causado prejuízo à indústria da União.
3.2. Resultados das exportações da indústria da União
2008
2009
2010
PI
Exportações, Eurostat (toneladas)
669 790
612 204
580 477
605 760
Índice (2008 = 100)
100
91
87
90
Preço médio (EUR/tonelada)
1 068
937
995
1 092
Índice (2008 = 100)
100
88
93
102
Exportações pelos produtores da União incluídos na amostra
53 542
46 516
48 102
46 228
Índice (2008 = 100)
100
87
90
86
Preço médio de venda (EUR/tonelada)
1 086
826
984
1 132
Índice (2008 = 100)
100
76
91
104
Fonte: Eurostat e respostas ao questionário
(123)
Segundo os dados do Eurostat, durante o período considerado, o total das exportações de ARO da União para países terceiros diminuiu 10 %. Todavia, o preço médio manteve-se relativamente elevado e aumentou 2 % durante o período considerado. As exportações representaram 17 % do total de produção da UE, contribuindo para que a indústria da União obtivesse economias de escala e, consequentemente, reduzisse os custos globais de produção. Logo, pode concluir-se que a atividade de exportação da indústria da União não poderia ser uma causa potencial do importante prejuízo sofrido.
(124)
Esta imagem geral espelha-se na situação das exportações para clientes independentes nos países terceiros pelos produtores da União incluídos na amostra. Decresceram 14 % durante o período considerado; porém, também aqui o preço de exportação por unidade foi constantemente mais elevado (em média, 2 a 12 %, consoante os anos) do que o preço na UE. Uma vez que o volume das exportações só representou 3 % da produção total, não pode ter contribuído para o prejuízo sofrido pelo mercado da UE.
3.3. Importações da indústria da União provenientes da RPC
(125)
Durante o inquérito, foi alegado que os autores da denúncia (através das suas empresas coligadas) estavam a importar o produto em causa da RPC e que tais importações constituíam 20 a 40 % do total das importações provenientes da RPC. No entanto, não foram fornecidos quaisquer elementos de prova em apoio dessa alegação. Tendo examinado essas alegações, verificou-se que só foram importadas 10 000 toneladas durante o PI pelos produtores da União, o que estava largamente em consonância com os dados fornecidos no início pelo autor da denúncia. Constatou-se que um volume algo similar, não divulgado em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base, tinha sido importado pelas empresas coligadas dos produtores da União. Essas importações no conjunto representaram apenas cerca de 2-3% do total das importações provenientes da RPC. Por conseguinte, não pode concluir-se que a indústria da União estivesse a importar da RPC em tais quantidades e de molde a: 1) pôr em questão o seu próprio estatuto de produtores da União, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 1, alínea a), do regulamento de base, ou 2) causar prejuízo a si própria. Por conseguinte, este argumento foi provisoriamente rejeitado.
3.4. Uso cativo e vendas cativas
(126)
Algumas partes interessadas alegaram que o prejuízo causado à indústria da União teve origem no seu envolvimento na atividade, a jusante, de produção de materiais de construção (tais como «painéis sanduíche», chapas trapezoidais, etc.), quer diretamente, quer através de empresas coligadas dentro dos grupos. Foi alegado, especificamente, que a indústria da União disponibilizou ARO a preços mais baixos para a sua atividade a jusante do que para as empresas independentes, «subsidiando-as» assim dentro do grupo e permitindo-lhes subcotar os preços dos seus concorrentes no segmento de mercado a jusante.
(127)
Conforme indicado nos considerandos 102 a 107, o valor médio do uso cativo e das vendas cativas por tonelada foi apenas 2 % inferior ao preço de venda a clientes independentes no PI. Além disso, o inquérito mostrou que o uso cativo e as vendas cativas foram, muito provavelmente, afetados indiretamente pela concorrência desleal das importações objeto de dumping. De facto, caso tenha havido, como alegado, algum benefício para a atividade a jusante dos produtores da União, tal deveria ter sido visível na evolução deste indicador de prejuízo. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
3.5. Crise económica
(128)
A crise económica e as suas consequências no setor da construção explicam, pelo menos parcialmente, a contradição entre a procura e a pressão exercida sobre os preços durante o período considerado. Tal como se afirmou anteriormente, o consumo desceu 24 % em 2009. No entanto, a partir de 2010, o mercado começou a recuperar e, no final do PI, o consumo aumentou 20 %.
(129)
Todavia, a análise do prejuízo e o nexo de causalidade estabeleceram uma distinção entre a quebra do mercado em 2009 e a recuperação subsequente desde 2009 até ao PI. A análise do prejuízo e o nexo de causalidade demonstraram claramente que as importações provenientes da RPC beneficiaram plenamente da recuperação do consumo e, além disso, subcotaram constantemente os preços praticados pela indústria da União, transformando assim a possibilidade de igualdade de oportunidades para todos os operadores poderem recuperar dessa quebra numa batalha contínua pela sobrevivência.
3.6. Sobrecapacidade estrutural
(130)
Algumas partes interessadas, na sua maior parte produtores de aço integrados verticalmente, alegaram que a causa do prejuízo sofrido pela indústria da União não foram as importações provenientes da RPC, mas sim problemas estruturais da indústria do aço da UE, como a sobrecapacidade. Alegou-se que a consolidação da indústria do aço da UE ocorrida antes do período considerado teria conduzido à sobrecapacidade e que o prejuízo sofrido era uma consequência de um excesso de instalações de produção.
(131)
Na realidade, a produção de ARO é capital-intensiva, e a indústria tem custos fixos relativamente elevados. Todavia, não é possível concluir que a consolidação da indústria do aço, ocorrida antes do período considerado, tenha conduzido a uma sobrecapacidade. As conclusões mostram que, após um ligeiro decréscimo da capacidade instalada em 2009, a indústria viu a sua capacidade reduzida em 2010 e, novamente, no PI. O nível de capacidade no PI foi inferior ao do consumo efetivo em 2008, o ano anterior àquele em que se fizeram sentir plenamente os efeitos da crise económica. O consumo na UE ainda não voltou ao nível de 2008.
(132)
Além disso, de acordo com as conclusões do inquérito, o efeito negativo da sobrecapacidade só pode ser atribuído em muito pequena medida aos produtores de ARO da UE. Em primeiro lugar, o inquérito mostrou que a indústria da União tomou obviamente medidas para permanecer eficiente - os VAG foram substancialmente reduzidos em 34 % e a produtividade aumentou 8 % para toda a indústria e 6 % para as empresas incluídas na amostra. Em segundo lugar, o investimento continuado nas linhas de produção e na flexibilidade na sua utilização para a produção de outros produtos contribuiu para atingir economias de escala e reduzir os custos fixos finais. Por conseguinte, devido à redução de 18 % na utilização da capacidade das empresas incluídas na amostra durante o período considerado, os custos médios de produção aumentaram apenas 9 % e tal incluía os custos das matérias-primas. Assim, não pode concluir-se que a sobrecapacidade fosse de molde a quebrar o nexo de causalidade. Por conseguinte, esta alegação foi provisoriamente rejeitada.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(133)
Foi demonstrado que existia um aumento substancial no volume e na parte de mercado das importações objeto de dumping originárias da RPC no período considerado, especialmente no período de 2009 até ao PI. Apurou-se que essas importações subcotaram em permanência os preços praticados pela indústria da União no mercado da União e, particularmente, no PI.
(134)
Este aumento no volume e na parte de mercado das importações objeto de dumping, a baixos preços, provenientes da RPC coincidiu com a evolução negativa da situação económica da indústria da União. Esta situação deteriorou-se durante o PI, quando, apesar da recuperação do consumo, a indústria da União não conseguiu recuperar a sua parte de mercado perdida e a rendibilidade e outros indicadores financeiros, como o cash flow e o retorno dos investimentos, estagnaram ao nível de 2010 e o emprego atingiu o seu nível mais baixo.
(135)
O exame dos outros fatores conhecidos suscetíveis de ter causado prejuízo à indústria da União revelou que esses fatores não parecem suficientes para quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(136)
Com base nesta análise, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das exportações objeto de dumping, concluiu-se, provisoriamente, que as importações objeto de dumping provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União na aceção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Observações preliminares
(137)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se, não obstante as conclusões provisórias sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não é do interesse da União adotar medidas provisórias neste caso específico. A análise do interesse da União baseou-se na avaliação de todos os interesses envolvidos, incluindo os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores do produto em causa.
2. Interesse da indústria da União
(138)
A indústria da União no seu conjunto é composta por 22 produtores conhecidos, que se estima representarem a totalidade da produção de ARO da União, de acordo com a Eurofer. Os produtores estão situados em diferentes Estados-Membros da União e empregam diretamente mais de 5 400 pessoas relacionadas com o produto em causa.
(139)
Nenhum dos produtores se opôs ao início do inquérito. Tal como antes evidenciado pelos indicadores macroeconómicos, a indústria da UE no seu conjunto sofreu uma deterioração da sua situação e foi afetada negativamente pelas importações objeto de dumping.
(140)
A indústria da União sofreu um prejuízo importante causado pelas importações objeto de dumping provenientes da RPC. Recorde-se que todos os indicadores de prejuízo mostraram uma tendência negativa durante o período considerado. Em especial, os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro dos produtores da União colaborantes, como a rendibilidade, o cash flow e o retorno dos investimentos, foram gravemente afetados. Na ausência de medidas, afigura-se muito provável uma nova deterioração da situação económica da indústria da União.
(141)
Espera-se que a instituição de direitos anti-dumping provisórios reponha as condições justas de comércio no mercado da União, permitindo que a indústria da União alinhe os preços de ARO para que reflitam os custos das diferentes componentes e as condições de mercado. É de prever que a instituição de medidas provisórias venha a permitir à indústria da União recuperar, pelo menos parcialmente, a parte de mercado perdida no período considerado, o que teria um impacto positivo na sua rendibilidade e situação financeira global.
(142)
Caso não sejam instituídas medidas, é provável que se venham a verificar novas perdas de parte de mercado e a rendibilidade da indústria da União continuará a deteriorar-se, o que será insustentável de médio a longo prazo. É igualmente provável que os produtores individuais sejam obrigados a encerrar as suas unidades de produção, uma vez que registaram graves perdas durante o período considerado. Tendo em conta as perdas registadas e o elevado nível de investimentos na produção efetuados no início do período considerado, é de esperar que, se não forem instituídas medidas, a maior parte dos produtores da União não consiga recuperar os seus investimentos.
(143)
Por conseguinte, conclui-se, provisoriamente, que a instituição de medidas anti-dumping seria do interesse da indústria da União.
3. Interesses dos utilizadores e dos importadores
(144)
Tal como mencionado no considerando 10, cinco importadores deram-se a conhecer, mas apenas dois responderam ao questionário. De entre cerca de 100 utilizadores enumerados na denúncia, 19 deram-se a conhecer, manifestando interessa no processo. Posteriormente, dez empresas enviaram respostas ao questionário.
(145)
Os importadores e utilizadores mais ativos apresentaram em conjunto observações escritas e foram realizadas várias audições no decurso do inquérito. Os seus principais argumentos relativos à instituição de medidas são analisados em seguida.
3.1. Concorrência no mercado da UE
(146)
Alegou-se que mercado da UE de ARO não era suficientemente competitivo e que as importações objeto de dumping provenientes da RPC eram necessárias para conferir mais poder de negociação às empresas que importam e utilizam esses produtos. Além disso, foi ainda sugerido que a indústria da União estaria envolvida em acordos oligopolistas para controlar o mercado. O inquérito, na fase provisória, não confirmou essas alegações. Além disso, constatou-se que os produtores da União eram concorrentes nos mesmos mercados e vendiam frequentemente aos mesmos clientes ou a empresas de construção dos outros produtores. Tendo em conta que não foram apresentados elementos de prova, além de denúncias infundadas, relativamente às dificuldades em matéria de negociação de preços e que, para além dos cinco grupos de produtores da União autores da denúncia, 11 produtores de ARO operam na UE, sendo que alguns de entre eles são muito representativos, e a variedade das fontes de importação, essa alegação não parece fundamentada e foi provisoriamente rejeitada.
3.2. Escassez da oferta
(147)
Alegou-se também que a instituição de medidas sobre as importações provenientes da China conduziria a uma escassez de ARO no mercado da UE. Todavia, tendo em conta a grande variedade das fontes de abastecimento acima referida, bem como a capacidade de produção livre da indústria da União, não se considera provável que tal escassez possa vir a ocorrer. Por conseguinte, este argumento foi provisoriamente rejeitado.
3.3. Conclusão sobre os interesses dos utilizadores e dos importadores
(148)
Os dez utilizadores colaborantes representaram 7 % do total das importações provenientes da China durante o PI. O inquérito mostrou que todos os utilizadores mantêm diversas fontes de abastecimento. Em média, as compras à China representaram cerca de 15 % do total das compras de ARO; além disso, constatou-se que os maiores volumes provinham dos produtores da UE (73 %) e que 12 % eram importados de países terceiros. De facto, visto que o produto em causa é altamente estandardizado, a importância de fidelização do cliente é bastante relativa, sendo que tanto os importadores como os utilizadores podem mudar de fontes de abastecimento com relativa facilidade no que diz respeito à qualidade do produto.
(149)
O inquérito mostrou que todos os utilizadores colaborantes, exceto um deles, eram rentáveis no setor em que o produto em causa é utilizado e que, durante o PI, a sua rendibilidade variou entre 1 % e 13 %, consoante as empresas. Ademais, a rendibilidade dessas empresas não dependia significativamente das importações do produto em causa provenientes da RPC.
(150)
Com base nas respostas ao questionário dos utilizadores, foi estimado o efeito provável das medidas propostas. Assim, mesmo assumindo o pior cenário para os utilizadores colaborantes, ou seja, que não seria possível repercutir a subida de preço e que teriam de continuar a importar a partir da China como antes as mesmas quantidades, o impacto do nível do direito sobre o custo de produção seria um aumento de 1 a 5 %; além disso, a rendibilidade poderia baixar 1 a 2,8 pontos percentuais para a maioria das importações e cerca de 4 pontos percentuais para a importações sujeitas ao direito residual. No entanto, o cenário mais provável é um impacto significativamente menor do que este; uma vez que as importações provenientes da China representam uma parte relativamente pequena da atividade dos utilizadores, é de esperar que o aumento de custos decorrente das medidas anti-dumping possa ser repercutido com relativa facilidade. Por outro lado, tendo em conta que, para além dos muitos produtores da UE, existem alternativas significativas em termos de fontes de importação, não sujeitas a medidas, por exemplo, a Índia, a Coreia do Sul, é de esperar que os preços no mercado, na sequência da instituição das medidas, reflitam também esses fatores.
(151)
Os dois importadores colaborantes representaram cerca de 6 % do total das importações provenientes da China durante o PI, não tendo sido divulgado o valor exato em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base. Tal como acontece para os utilizadores, os importadores mantiveram igualmente diferentes fontes de abastecimento para além da RPC. Ademais, foi determinado que a rendibilidade dos importadores seria possivelmente mais afetada pelas medidas do que a dos utilizadores, caso mantivessem o modelo de importações praticado durante o PI. Todavia, na prática, os importadores, tal como os comerciantes, tendem a ser mais flexíveis do que os utilizadores e seriam provavelmente os primeiros a optar por fontes alternativas de abastecimento.
(152)
É necessário igualmente ter em conta, neste contexto, que uma parte dos benefícios das importações chinesas para o utilizador e o importador é efetivamente conseguida, e tornada possível, devido à discriminação desleal de preços praticada pelos exportadores chineses, e não a uma vantagem competitiva natural. Assim, o facto de restaurar as condições equitativas no mercado da UE, corrigindo a distorção comercial causada pelas importações objeto de dumping, irá permitir que o mercado ARO retorne a uma dinâmica e evolução de preços sadias e induzidas pela economia de mercado, não colocando em desvantagem outros atores (utilizadores, produtores e consumidores finais) que não podem beneficiar imediatamente das importações objeto de dumping.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(153)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se provisoriamente que com base nas informações disponíveis relativas ao interesse da União, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas provisórias aplicáveis às importações do produto em causa originário da RPC.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(154)
Tendo em conta as conclusões sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de dumping.
(155)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(156)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que uma indústria deste tipo, no setor, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objeto de dumping. Considerou-se que a determinação do lucro que poderia ter sido realizado na ausência de importações objeto de dumping se devia basear no ano de 2008, altura em que as importações proveniente da China estavam menos presentes no mercado da União. Assim, uma margem de lucro de 6,7 % do volume de negócios poderia ser um nível mínimo adequado, em termos do nível esperado pela indústria da União na ausência de dumping prejudicial.
(157)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União. Esse preço não prejudicial foi obtido adicionando ao custo de produção a margem de lucro de 6,7 % atrás referida.
(158)
O necessário aumento de preços foi então determinado comparando o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores da RPC que colaboraram no inquérito, devidamente ajustados para ter em conta os custos de importação e os direitos aduaneiros, com o preço não prejudicial praticado pela indústria da União no mercado da União durante o PI. As eventuais diferenças decorrentes desta comparação foram depois expressas como percentagem do valor de importação CIF médio dos tipos comparados.
2. Medidas provisórias
(159)
À luz do que foi exposto, considera-se que, em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias da RPC, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo, de acordo com a regra do direito inferior.
(160)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Traduzem, assim, a situação verificada durante o inquérito no tocante a essas empresas. Essas taxas do direito (contrariamente ao direito à escala nacional aplicável a «todas as outras empresas») aplicam-se exclusivamente às importações de produtos originários da RPC produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa não expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, estando sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(161)
Qualquer pedido de aplicação destas taxas do direito individual anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deve ser enviado imediatamente à Comissão (7), juntamente com todas as informações pertinentes, nomeadamente sobre eventuais alterações das atividades da empresa relacionadas com a produção e com as vendas no mercado interno e para exportação que resultem, por exemplo, da referida alteração da firma ou das novas entidades de produção e de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
(162)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito residual deve ser aplicável não só aos produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efetuaram qualquer exportação para a União durante o PI.
(163)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping e de prejuízo e os direitos anti-dumping provisórios são estabelecidos da seguinte forma:
Empresa
Margem de dumping
Margem de prejuízo
Direito provisório
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd and Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China e Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Outras empresas colaborantes
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Todas as outras empresas
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. DISPOSIÇÃO FINAL
(164)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo dentro do qual as partes interessadas que se deram a conhecer no prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas.
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados produtos de aço com revestimento orgânico, ou seja, produtos laminados planos, de aço ligado e não ligado (não incluindo aço inoxidável), pintados, envernizados ou revestidos de plástico em pelo menos um dos lados, com exclusão dos chamados «painéis sanduíche», do tipo utilizado para aplicações de construção e constituídos por duas chapas metálicas exteriores com um núcleo estabilizador de material de isolante, e com exclusão dos produtos com um revestimento final de poeiras de zinco (uma tinta rica em zinco, contendo, em peso, 70 % ou mais de zinco), atualmente classificados nos códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (códigos TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 e 7226997091) e originários da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, no que respeita ao produto referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir apresentadas, é a seguinte:
Empresa
Direito
Código adicional TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5%
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Todas as outras empresas
57,8 %
B999
3. A aplicação das taxas do direito anti-dumping provisório especificadas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma fatura comercial válida, que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo. Se essa fatura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a todas as outras empresas.
4. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adotado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
2. Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 18 de setembro de 2012.