РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1379/2014 НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него, и Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, класирани понастоящем в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Започване на антисубсидийното разследване
(2)
На 12 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антисубсидийно разследване“) (4), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(3)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 28 октомври 2013 г. Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна („APFE“) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на някои продукти от стъклено влакно и за съществена вреда, причинена от субсидирането, които бяха сметнати от Комисията за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния антисубсидиен регламент“) Комисията съобщи на правителството на КНР преди започване на разследването, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои продукти от стъклено влакно с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани правителството на КНР на консултации с цел изясняване на положението относно съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(5)
Правителството на КНР прие поканата за консултации, като впоследствие те се проведоха на 5 декември 2013 г. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно взе под внимание коментарите, направени от правителството на КНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите на 9 декември 2013 г. бе получено писмено изявление от правителството на КНР.
(6)
На правителството на КНР бе предложено провеждането на допълнителни консултации във връзка с допълнителните схеми, които бяха установени в хода на разследването. Правителството на КНР обаче не прие предложението, като заяви, че по отношение на тези схеми е предоставена недостатъчна информация.
3. Паралелно искане за частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки
(7)
Комисията получи искане за започване на частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки (5), обхватът на което е ограничен до проучване на вредата в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета („основния антидъмпингов регламент“). Искането е подадено на 28 октомври 2013 г. и от APFE от името на производители от Съюза, които представляват над 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно.
(8)
Като установи, че са налице достатъчно доказателства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви на 18 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антидъмпингово частично междинно преразглеждане“) (6), започването на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент.
(9)
Един производител износител заяви, че съществуващите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета, са нищожни, доколкото се отнасят до него, и че настоящото разследване в рамките на преразглеждането по отношение на съществуващите мерки, наложени от посочения регламент, следва да бъде прекратено. Той заяви, че съществуващите мерки са в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като на въпросния производител износител е отказано индивидуално третиране съгласно разпоредбите на член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент, така както са съществували към момента на приемане на посочения регламент. В подкрепа на твърдението си той се позовава на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 (7).
(10)
Вследствие на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 бе изменен член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент (8). Това изменение се прилага по отношение на всички разследвания, започнати след влизането му в сила на 6 септември 2012 г. Що се отнася до производителите износители, обект на мерките, които вече са били в сила преди тази дата, Комисията публикува известие на 23 март 2012 г. (9), като прикани всички производители износители от държави с непазарна икономика да поискат преразглеждане, ако считат, че мерките, които се прилагат спрямо тях, следва да бъдат преразгледани предвид горепосочения доклад на Апелативния орган. Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 бе специално упоменат в посоченото известие. Комисията не е получила подобно искане за преразглеждане от този производител износител, нито пък производителят износител е поискал междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(11)
Поради това валидността на съществуващите мерки не се поставя под въпрос и твърдението се отхвърля.
4. Разследван период и разглеждан период, прилагани към двете разследвания
(12)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РП („разглеждания период“).
(13)
Анализите на вредата, проведени в рамките на антисубсидийното и на антидъмпинговото частично междинно преразглеждане, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете разследвания. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
5. Страни, засегнати от разследванията
(14)
В двете известия за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в двете разследвания. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и органите на КНР, известните вносители, доставчици и ползватели, търговци, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на двете разследвания и ги прикани да вземат участие.
(15)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си относно започването на двете разследвания и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
6. Изготвяне на извадка
(16)
Комисията обяви в двете известия за започване, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 17 от основния антидъмпингов регламент и член 27 от основния антисубсидиен регламент.
6.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза, прилагана към двете разследвания
(17)
В двете известия за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията направи подбор на извадката въз основа на производството в Съюза и обема на продажбите на пазара на Съюза на сходния продукт по време на РП и на географското разпределение. Тази извадка се състоеше от производствените предприятия на трима производители от Съюза, разположени в Белгия, Франция и Словакия (10), които представляват около 52 % от общото производство на Съюза и 49 % от всички продажби на пазара на Съюза. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза. Комисията прикани заинтересованите страни да изразят становището си относно временната извадка.
(18)
По време на разследванията правителството на КНР изтъкна, че спрямо производителите от Съюза е приложена различна методология за изготвяне на извадката при първоначалното антидъмпингово разследване, в сравнение с прилаганата при настоящите разследвания, без това да е мотивирано. Правителството на КНР заяви i) че Комисията вече е направила подбор на извадка преди започването на разследванията, следователно Комисията е решила преди започването на разследванията, че е необходима извадка, ii) че по време на първоначалното разследване всички страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, е трябвало да предоставят информация на Комисията в рамките на 15 дни от започването на процедурата, докато в настоящия случай вече включените в извадката производители не са задължени да го направят, iii) че на страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, не е била предоставена в рамките на двете известия за започване никаква информация относно това каква информация трябва да представят, за да бъдат включени в извадката, и че не е била предоставена информация относно обема на производството и продажбите, осъществявани от включените в извадката производители, iv) че използваният критерий за подбор „настоящата извадка представлява най-големият представителен обем на производителите, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време“ не е включен в член 17 от основния антидъмпингов регламент и извадка, подбрана на тази основа, не е в съответствие с посочената разпоредба.
(19)
В двете известия за започване Комисията е обяснила, че с оглед на големия брой производители от Съюза и с цел разследванията да приключат в определените срокове, тя е прибягнала до изготвянето на извадка, като в същото време е предложила изготвянето на временна извадка. Същата методология, т.е. изготвянето на извадка, е използвана и в предишното разследване. Използването на временна извадка не променя методологията, а само дава възможност за по-голяма ефективност, тъй като позволява да се спести време, като същевременно се зачита в пълна степен правото на защита. Комисията определено е дала възможност на други производители от Съюза, които считат, че са налице причини, поради които следва да бъдат включени в извадката, да се свържат с Комисията, или на всички други заинтересовани страни да представят всякаква относима информация във връзка с извадката. При окончателната извадка следва да се вземат предвид всички получени коментари, ако има такива. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на предложената извадка, временната извадка беше потвърдена. Що се отнася до второто твърдение, производителите, които бяха временно подбрани, за да бъдат включени в извадката, са попълнили стандартния формуляр за изготвяне на извадката, който съдържа необходимата информация, за да може Комисията да направи подбор на временната извадка. Стандартният формуляр за изготвяне на извадката и отговорите са достъпни за разглеждане в неповерителното досие. Що се отнася до третото твърдение, страните, които пожелаха да бъдат включени, бяха приканени да се свържат с Комисията в срок от 15 дни от датата на публикуване на двете известия за започване, и те имаха възможност да се запознаят с неповерителното досие, в което се намират стандартните формуляри за изготвяне на извадката. В тези стандартни формуляри за изготвяне на извадката се съдържа информация за обема на производството и продажбите. Четвъртото твърдение също е неоснователно, тъй като в член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент ясно се посочва най-големият представителен обем, чието разследване е възможно в рамките на наличното време.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори заявлението си относно твърдяното процесуално несъответствие при подбора на извадката от производителите от Съюза преди започването на двете процедури и изтъкна следното: i) аргументите на Комисията за спазване на сроковете на разследванията не са обосновани, тъй като в член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент ясно се предвижда подбиране на извадка след започване на двете процедури и в съответствие с коментарите в рамките на три седмици от започването на двете процедури, ii) подбирането на временна извадка е дискриминационно или необективно и би действало като демотивиращ фактор за това други производители от Съюза да заявят интереса си, и iii) Комисията не е предоставила на другите производители от Съюза триседмичен срок за заявяване на интерес.
(21)
В член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент се посочва, че „се предпочита изготвянето на извадка след консултация и със съгласието на засегнатите страни, ако тези страни са се представили в рамките на три седмици от започването на разследването и в същия срок предоставят на разположение достатъчно информация“. Що се отнася до първото твърдение, основният антидъмпингов регламент и основният антисубсидиен регламент не възпрепятстват Комисията да предложи към момента на започване на процедурата подбирането на временна извадка, като страните се приканват да направят коментари по отношение на нея. Освен това, като се има предвид, че производителите от Съюза (или поне голяма част от тях) подкрепят жалбата, и като се вземе предвид информацията, получена от стандартните формуляри за изготвяне на извадката, Комисията е разполагала с необходимата информация по отношение на промишлеността на Съюза, за да направи подбор за временна извадка на етапа на започването на процедурата. Тази информация прави изготвянето на извадката от производители от Съюза различно от приложеното по отношение на производителите износители. Що се отнася до второто и третото твърдение, в известията за започване е посочено, че производителите от Съюза, които считат, че следва да бъдат включени в извадката, трябва да се свържат с Комисията в срок от 15 дни. Комисията не вижда по какъв начин това нарушава разпоредбите на основния регламент или може да се счита за дискриминационно, необективно и още по-малко демотивиращо.
(22)
Правителството на КНР заяви, че извадката не е представителна, тъй като в нея не е включено никакво дружество със значително производство за собствено потребление, и поради това част от местната промишленост просто не е била подложена на оценка.
(23)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката производители от Съюза определено са имали продажби за собствено потребление. Освен това правителството на КНР не е посочило кой производител от Съюза следва да бъде включен и кой следва да бъде изключен от извадката.
(24)
Един производител износител заяви, че извадката на производителите от Съюза не е представителна, тъй като нито един от включените в нея производители от Съюза не е произвеждал/продавал матове от нарязани влакна.
(25)
Включените в извадката предприятия на тримата производители от Съюза действително не са произвеждали матове от нарязани влакна, но са произвеждали матове от нишки, както и други основни видове продукти. Поради това бе счетено, че включените в извадката предприятия са представителни също и поради факта, че те са представлявали около 52 % от общото производство на Съюза, 49 % от всички продажби на пазара на Съюза и имат добро географско разпределение. Фактът, че една от многобройните разновидности на видовете продукти не е била произвеждана от включените в извадката производители от Съюза, не променя това заключение.
6.2. Изготвяне на извадка от вносители, прилагана към двете разследвания
(26)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в двете известия за започване.
(27)
Като се има предвид, че само двама несвързани вносители попълниха формуляра за извадката, изготвянето на извадка не е необходимо.
6.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР, прилагана към двете разследвания
(28)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известията за започване. Освен това Комисията се обърна към Постоянното представителство на КНР в Съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(29)
Осем производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент всички известни засегнати производители износители и органите на засегнатата държава бяха приканени да представят коментари относно временно подбраната извадка. Във връзка с това не бяха получени коментари. Поради това Комисията реши да запази предложената извадка, като всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(30)
Извадката от производители износители или групи от производители износители се състои от:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) и свързаните с него дружества; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) и Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Тези три дружества се наричат „Jiangsu Changhai Group“;
-
Jushi Group Co., Ltd, и свързаните с него дружества; Jushi Group Chengdu Co., Ltd и Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Тези три дружества се наричат Jushi Group.
(31)
Извадката представляваше 78 % от общия обем на експортните продажби от КНР за Съюза по време на РП, въз основа на отговорите във формулярите за извадката.
7. Отговори на въпросника и проверки на място
(32)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, на всички китайски производители износители, които поискаха такива, както и на включените в извадката производители от Съюза, на ползвателите и търговските сдружения, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в двете известия за започване.
(33)
Отговори на въпросника бяха получени от правителството, от тримата включени в извадката китайски производители износители, от тримата включени в извадката производители от Съюза, от 14 ползватели от Съюза и от двама несвързани вносители. Отговорът на един от ползвателите обаче не бе достатъчен и това не позволи на Комисията да извърши аргументиран анализ на представените данни, въпреки изпратените няколко напомнителни писма.
(34)
Освен това едно сдружение, „Glass Alliance Europe“, представляващо стъкларската промишленост, се представи като заинтересована страна от името на своите членове и представи становище относно своята позиция.
(35)
Писмени изявления бяха получени и от няколко сдружения на ползватели, по-специално от „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ и от „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, както и от Siemens Wind Power AG.
(36)
Освен това коментари бяха представени от Китайската търговска камара за внос и износ на продукти на леката промишленост и на занаятчийски продукти („CCCLA“).
(37)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, вредата и интереса на Съюза. Проверки на място в съответствие с член 16 от основния антидъмпингов регламент и с член 26 от основния антисубсидиен регламент бяха извършени в правителството на КНР и в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
3B Fibreglass SPRL, Белгия;
-
Owens Corning Fibreglass France, Франция;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Словакия.
Производители износители в КНР:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Търговци, свързани с производители износители, разположени в КНР:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“);
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Търговци, свързани с производители износители, разположени в Съюза:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Несвързани вносители:
-
Helm AG, Германия.
Ползватели:
-
Basell Polyolefine, Германия;
-
DSM, Нидерландия;
-
DuPont de Nemours, Белгия;
-
Exel Composites, Белгия;
-
Fiberline Composites, Дания;
-
Formax, Обединено кралство;
-
Polyone, Германия;
-
Vestas Wind Systems, Дания.
(38)
Правителството на КНР заяви в обобщен вид, че правото му на защита във връзка с достъпа до досието, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като в неповерителното досие е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или по изключение не са били посочени причините, поради които не се предоставя неповерително резюме.
(39)
Комисията счита, че неповерителното досие, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е съдържало достатъчно информация, за да позволи на заинтересованите страни да се запознаят с данните, които са използвани от Комисията в нейния анализ, и поради това твърдението бе счетено за неоснователно. Правителството бе уведомено за причините, поради които Комисията счита, че твърденията са неоснователни.
(40)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР, както и един производител износител заявиха още веднъж, че разпоредбата относно поверителността е използвана с твърде разширен обхват и е изисквала да бъдат оповестени видовете продукти, продавани от производителите от Съюза, както и общите количества по контролен номер на продуктите (КНП).
(41)
Комисията счита, че няма нарушение на правото на защита, тъй като в рамките на оповестяването всички производители износители са получили специфична информация за контролните номера на продуктите, произведени от включените в извадката производители от Съюза, които са били в конкуренция с КНР. Поради това твърдението беше отхвърлено.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(42)
Разглежданият продукт при двете разследвания е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета и описан в двете известия за започване, по-специално нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата („разглежданият продукт“ или „продуктите от стъклено влакно“), понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 (последният код заменя код 7019 31 10 от 1.1.2014 г.) и с произход от КНР.
(43)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(44)
Съществуват три основни вида продукти от стъклено влакно, които са обхванати от настоящата процедура - по-специално нарязани влакна (11), ровинги (12) и матове (13) (различни от стъклената вата). При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове.
2. Искания за изключване на продукти
2.1. Код по КН 7019 31 90
(45)
След публикуването на двете известия за започване CCCLA отбеляза, че в двете известия за започване е посочен код по КН 7019 31 10, докато жалбоподателят е посочил код по КН 7019 31 00, и че последният код вече не съществува. Тя заяви, че продуктите, които преди са били класирани в код по КН 7019 31 00, сега са класирани в два различни кода по КН: 7019 31 10 (мат от стъклено влакно от нишки) и 7019 31 90 (други видове мат от стъклено влакно). Като се има предвид, че настоящите разследвания обхващат някои продукти от стъклено влакно, CCCLA счита, че продуктите, класирани в код по КН 7019 31 90, а именно „мат от стъклено влакно без нишки“, следва да бъдат изключени от обхвата на разглеждания продукт.
(46)
Това твърдение не е свързано с разглеждания въпрос, тъй като не се отнася до продукта, засегнат на първо място.
(47)
Жалбоподателят се позовава на код по КН ex 7019 31 00 и изрично посочва, че матовете от стъклена вата (т.е. другите матове или матовете от стъклено влакно без нишки) са изключени. Това е причината, поради която преди кода по КН има „ех“.
(48)
Двете известия за започване са публикувани през декември 2013 г. и в тях се посочва: „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“. Като се има предвид, че от 1 януари 2012 г. продуктите, класирани преди това в код по КН 7019 31 00 са били разделени в кодове по КН 7019 31 10 и 7019 31 90, известието за започване не включва „мат от стъклено влакно без нишки“, както е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“.
(49)
В настоящия регламент обаче е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 00“, като се има предвид, че двата кода по КН 7019 31 10 и 7019 31 90 са слети отново от 1 януари 2014 г., предвид факта, че код по КН 7019 31 90 е останал на практика празен (тъй като другите видове мат от стъклено влакно, а именно матовете от стъклена вата по-скоро се класират в код по КН 7019 39 00).
(50)
Поради това искането за изключване на код по КН 7019 31 90 не е от значение.
2.2. Тeкстурирани ровинги
(51)
Един ползвател поиска текстурираните ровинги (14) да бъдат извадени от обхвата на продукта поради факта, че те не се произвеждат от производителите от Съюза на стъклени влакна.
(52)
Три дружества в Съюза обаче бяха идентифицирани като производители на текстурирани ровинги с достатъчен капацитет за задоволяване на нуждите на пазара. При разследванията се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки възможните разлики в крайните приложения. Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(53)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че текстурираните ровинги следва да бъдат изключени, тъй като i) само един производител от Съюза доставя текстурирани ровинги на пазара в ограничени количества и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) поради факта, че текстурираните ровинги са различни от правите ровинги, тъй като последните имат по-добра якост в напречно направление при композитен профил, получен чрез пултрузия, и се получават чрез различен производствен процес и iii) противно на посоченото по време на първоначалното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на текстурираните ровинги.
(54)
По отношение на първото твърдение Комисията отново отбелязва, че има няколко производители в Съюза, които имат капацитет да задоволяват нуждите на пазара от текстурирани ровинги, но само една понастоящем продава този вид продукт. Аргументът на правителството на КНР, че само един производител в Съюза всъщност продава продукта, по-скоро е показател за наличието на вреда, тъй като това означава, че ползвателите са се преориентирали към други доставчици извън Съюза, по-специално от КНР.
(55)
Що се отнася до второто твърдение, процесът на производство на текстурираните ровинги е идентичен с този на „нормалните“ ровинги, с изключение на това че има един допълнителен етап на вкарване на въздух в ровинга, което изисква само относително евтино допълнително оборудване и не променя основните технически и физични характеристики на продукта. Текстурираният ровинг само изглежда до известна степен по-обемен от „нормалния“ ровинг.
(56)
По отношение на третото твърдение Комисията е възприела същия подход, както и при предишното разследване, когато текстурираните ровинги също са били част от разглеждания продукт и искането за тяхното изключване е било отхвърлено. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(57)
Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
2.3. Продукти, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на КНР
(58)
Правителството на КНР поиска продуктите, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на китайския внос (както е посочено в неповерителната версия на жалбата във връзка със субсидирането), да бъдат извадени от обхвата на продукта. Посочените продукти са нарязани влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) и матове.
(59)
WUCS имат ограничен срок на годност и изискват по-високи транспортни разходи поради допълнителното тегло на съдържанието на вода. Въпреки това WUCS се търгуват в световен мащаб. При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки някои разлики във външния вид и възможните разлики в крайните приложения. WUCS и матовете, подобно на другите видове на разглеждания продукт, се използват като материал за подсилване. Освен това твърдението на правителството на Китайската народна република, че някои китайски продукти от стъклено влакно все още не са налични в големи количества на пазара на Съюза, не изключва промяна в бъдещото поведение на стопанските субекти по отношение на износа на тези конкретни видове. Поради това искането тези продукти да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(60)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че i) само един производител от Съюза произвежда WUCS и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) производителите от Съюза не са претърпели никаква вреда от горепосочените продукти, тъй като промишлеността на Съюза е заявила в публичната версия на жалбата, че може да реализира печалба над 8 % - 10 % от тези продукти, iii) факта, че WUCS имат по-високо съдържание на вода, ограничен срок на годност и се получават чрез различен производствен процес и поради това във физическо и химично отношение са различни от нормалните нарязани влакна и iv) противно на посоченото по време на предишното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на WUCS и на матовете.
(61)
Първото твърдение се отхвърля, тъй като няколко производители от Съюза продават WUCS, и поради това не е изключено промишлеността на Съюза да понесе вреда по отношение на този вид продукт.
(62)
Що се отнася до второто твърдение, фактът, че някои видове продукти в определен момент във времето са рентабилни, не е достатъчна причина те да бъдат изключени. Освен това WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(63)
Що се отнася до третото твърдение, разглежданият продукт не се определя в зависимост от съдържанието му на вода. Поради това съдържанието на вода във WUCS не е основание за тяхното изключване. В допълнение процесът на производство на WUCS е същият като този за получаване на нарязани влакна за употреба при сухи процеси (DUCS), с изключение на един от производствените етапи, представляващ етапа на изсушаване.
(64)
Що се отнася до четвъртото твърдение, Комисията е възприела същия подход, както и при предишното антидъмпингово разследване, когато WUCS също са били част от разглеждания продукт. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(65)
Поради това искането WUCS да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
3. Сходен продукт
(66)
Подобно на предишното антидъмпингово разследване бе установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, както продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти са сходни продукти за целите на настоящите разследвания по смисъла на член 1, параграф 4 от основния антидъмпингов регламент и на член 2, буква в) от основния антисубсидиен регламент.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(67)
В Дванадесетият петгодишен план за национално икономическо и социално развитие на КНР се подчертава стратегическата визия на правителството на КНР за подобряване и насърчаване на ключовите сектори, в която е включено, наред с другото, производството на продукти от стъклено влакно. По-специално в глава 9 от Дванадесетия петгодишен план се посочва следното относно преобразуването и обновяването на преработващата промишленост:
„Ние ще насочим силите си към разработването на нови материали като фотоволтаичното стъкло, свръхтънкото субстратно стъкло, специалните стъклени влакна и специалните керамични материали“
.
(68)
В раздел 3 от глава 9 на горепосочения план относно технологичното модернизиране на предприятията по-специално се заявява, че правителството на КНР „… ще насърчава предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо“.
(69)
Освен това в глава 10, раздел 1 от същия план се посочва следното:
„При производството на нови материали целта ще бъде разработването на нови функционални материали, усъвършенствани структурни материали, влакна с високи показатели и изготвени от тях композитни материали, както и основни материали с общо предназначение“
.
(70)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е ясно посочено както в „Дванадесетата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“, така и в документа „Национален план за дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.)“.
(71)
Освен това в „Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“ (Решение № 9) по отношение на насърчаваната промишленост изрично е посочено „изтегляне на влакна от пещи за влакна от Е-стъкло […], разработване и производство на стъклени влакна с високи показатели и на продукти от тях“. Също така в „Каталога с насоки за отраслите с чуждестранни инвестиции“, в който се изброяват отраслите, в които се насърчават чуждестранните инвестиции (15), се посочва изрично производството на продукти от стъклени влакна и на специални стъклени влакна.
(72)
Правителството на КНР заяви, че тези планове представляват само насоки и не са обвързващи. Въпреки това в Дванадесетия петгодишен план е ясно посочено, че той е правно обвързващ:
„След обсъждане и одобрение от Националния народен конгрес настоящият план придобива правна сила“
.
(73)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че разглежданият продукт представлява единствено стандартните продукти от стъклено влакно (Е-стъкло), а не по-напредналите в технологично отношение стъклени влакна с високи показатели (стъклени влакна със специално предназначение или S-стъкло). Поради това разглежданият продукт от настоящото разследване попада извън обхвата на насърчаваните отрасли, тъй като сред тях са единствено произвеждащите специални стъклени влакна или влакна с високи показатели. Правителството на КНР се позовава, наред с другото, на Дванадесетия петгодишен план, в който се споменават само „влакната с високи показатели“ и „специалните стъклени влакна“.
(74)
На първо място, разглежданият продукт представлява някои продукти от стъклено влакно. В определението на продукта не се прави разграничение дали тези продукти са произведени от стандартни стъклени влакна (наричани по-долу Е-стъкло) или от специални стъклени влакна (S-стъкло). На второ място, нито една от заинтересованите страна не е представила искане за изключване на продукти, в което да се твърди, че специалните стъклени влакна не следва да бъдат част от обхвата на продукта. На трето място, правителството на КНР не е оспорило факта, че то е насърчавало разработването на „специални стъклени влакна“. Дори продуктите от стандартни стъклени влакна например са посочени като промишленост, по отношение на която чуждестранните инвестиции се насърчават (вж. съображение 71).
(75)
Във всеки случай дори ако се приеме, че само разработването на стъклени влакна с високи показатели (например S-стъкло) се насърчава от правителството на КНР, при разследването не бе открита никаква разлика между промишлеността за производство на стандартни стъклени влакна, от една страна, и промишлеността за производство на специални стъклени влакна, от друга страна. Напротив, всички продукти от стъклено влакно, независимо дали са изработени от Е-стъкло или от стъклени влакна с високи показатели, като S-стъкло, са произведени от една и съща промишленост за стъклени влакна. В това отношение Комисията установи по-специално, че всички включени в извадката китайски производители износители използват както стандартните стъклени влакна (Е-стъкло), така и стъклените влакна с високи показатели (например S-стъкло) в производствения си процес, и че не съществува механизъм за ограничаване на предоставената подкрепа, било то под формата на преференциални заеми или на предоставяне на права за земеползване, на една част от производството. Следователно изричното насърчаване на разработването на продукти от стъклено влакно с високи показатели не е причина от правна или фактическа гледна точка за изключване на промишлеността за производство на стъклени влакна от общата политическа стратегия за насърчаване на предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо.
(76)
От гореизложеното следва, че твърдението, според което разглежданият продукт не представлява част от насърчаваната промишленост, е неоснователно и поради това се отхвърля.
(77)
Освен това в „Решение № 40 на Държавния съвет за обнародване и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване““ (наричано по-долу „Решение № 40“, заедно с „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“) се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на нови видове промишленост (16).
(78)
Въпреки че в Решение № 40 не се посочва изрично промишлеността за производство на стъклени влакна или по-общо промишлеността за производство на нови материали, в решението се дават указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти и се предвижда да бъдат провеждани „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (17). Поради това може да се стигне до заключението, че разпоредбите на Решение № 40 са били приложими към промишлеността за производство на стъклени влакна.
(79)
Правителството на КНР заяви, че в Решение № 40 само се предполага, че насърчаваните отрасли следва да получават кредитна подкрепа „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“, и че не може да се направи извод, че тази подкрепа следва да се оказва на преференциална основа.
(80)
Разследването показа, че включените в извадката дружества са се възползвали от политиките на преференциално кредитиране. Някои от губещите предприятия са продължили да получават финансиране при преференциални условия. Поради това Комисията отхвърля твърдението на правителството на КНР, че кредитирането на промишлеността за производство на стъклени влакна се е извършвало „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“. Ключовият момент е, че съгласно Решение № 40 всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(81)
Освен това в националния план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.) се поема ангажимент „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(82)
Производството на продукти от стъклено влакно попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии в КНР. При разследването несъмнено бе установено, че някои от включените в извадката дружества са получили сертификат за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, като те биха могли да се ползват от преференциалното третиране, очертано в посочения по-горе национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.).
2. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
2.1. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към един производител износител
(83)
По време на проверката на място в едно от дружествата в КНР бе установено, че дружеството е подменило одитирания финансов отчет, който първоначално е представило на Комисията при отговора си на антисубсидийния въпросник. Дружеството не е оповестило доброволно тази информация и наличието на различен одитиран финансов отчет беше разкрито, едва когато от дружеството бе поискано да предостави оригинален екземпляр от финансовия отчет. Освен това новият отчет бе предоставен само на китайски език. Тъй като наличието на два комплекта одитирани финансови отчети е в нарушение на Международните стандарти за одит (№ 560: относно „последващи събития“), проверяващият екип подчерта, че това е сериозен въпрос, тъй като се пораждат съмнения относно достоверността на представените финансови отчети. Дружеството обясни, че одитираните финансови отчети, подадени първоначално при отговора на въпросника, са съдържали грешки и поради това са били заменени с нова версия, изготвена от същото одиторско дружество, на която е поставена задна дата и е издадена повторно със същия пореден номер като оригиналния доклад за финансовите отчети, който е бил унищожен.
(84)
След проверката на място и след като бе представен превод на „втория“ комплект финансови отчети, Комисията изпрати писмо на дружеството, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които счита, че някои от представените във въпросника данни не могат да се считат за проверени. Дружеството беше уведомено, че Комисията може да реши да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и му бе предоставена възможност да изрази своето становище.
(85)
Дружеството представи становището си както в писмена форма, така и по време на изслушването със служителя по изслушванията. В отговора си то посочи наличието на още един (трети) комплект одитирани финансови отчети (във формата, използван за дружествата, допуснати до борсова търговия). Макар че не изглежда да има съществени разлики между „втория“ и „третия“ комплект отчети, последният въпреки това е много по-подробен и изчерпателен. Той вече е бил изготвен и макар да е бил на разположение на дружеството по време на проверката на място (18), Комисията не е била информирана своевременно по време на проверката за съществуването на този финансов отчет. За разлика от другите финансови отчети в тази „трета“ версия са изброени изрично и подробно всички субсидии (включително тяхното правно основание), които дружеството е получило по време на РП. Поради това разглеждането на този финансов отчет по време на проверката на място би било много полезно с цел да се направи насрещна проверка на цялата предоставена информация относно индивидуалните схеми, по които дружеството е получило субсидиране.
(86)
Комплектът от одитирани финансови отчети е документ от основно значение, за да бъде възможно извършването на надлежна проверка на предоставената от дружеството информация на Комисията по отношение, наред с другото, на получените безвъзмездни средства, заемите, правата за земеползване, отсрочването на данъци и т.н.
(87)
Както е посочено по-горе, сътрудничеството от страна на дружеството не беше налице и това създаде сериозна пречка за надлежната проверка на информацията, предоставена на Комисията, поради което тя не можа да провери надлежно получената информация относно, наред с другото, равнището на получените от дружеството субсидии. Вследствие на това Комисията не можа да изготви достатъчно точни констатации, по-специално по отношение на равнището на получените субсидии.
(88)
Бе счетено, че дружеството е предоставило подвеждаща информация и не е оказало необходимото съдействие. Поради това Комисията реши да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Тъй като дружеството бе част от група, разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент бяха приложени към цялата група.
(89)
За установяването на равнището на субсидиране на групата обаче Комисията използва действителните данни на двете дружества от групата, които бяха оказали пълно съдействие и при двете разследвания, като информацията от тях бе счетена за надеждна във връзка с равнищата им на субсидиране. Що се отнася до дружеството в рамките на групата, предоставило подвеждаща информация, равнището на субсидиране бе определено въз основа на наличните факти. При установяване на равнището на субсидиране за посочения правен субект използваните от Комисията налични факти бяха най-високото равнище на субсидиране, установено за всяка схема за субсидиране за всички правни субекти, принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества, посочени в съображение 30, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(90)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че използваната методология за определяне на равнището на субсидиране на групата не е правилна. Той изтъкна, че тъй като маржът на субсидията на групата представлява сумата от най-високите маржове на субсидията, установени за всяка схема за субсидиране за всяко от оказалите съдействие дружества, равнището би следвало да бъде много по-високо.
(91)
Това твърдение се основава на недоразумение. Методологията, използвана за изчисляване на равнището на субсидиране, описана в съображение 89 по-горе, е приложена единствено по отношение на дружеството (в рамките на групата), предоставило подвеждаща информация, а не за групата като цяло. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(92)
Дружеството, предоставило подвеждаща информация, не е изнасяло разглеждания продукт. В рамките на групата износът на разглеждания продукт се е извършвал от едно от свързаните с него дружества. Последно споменатото дружество обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата. Поради това предоставената информация бе използвана за окончателните констатации на Комисията в рамките на посочената процедура.
(93)
След оповестяването производителят износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при прилагането на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(94)
На първо място, беше заявено, че в изпратеното до дружеството писмо, в което Комисията е изложила подробно причините за предложеното прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, въобще не е споменато, че информацията относно субсидиите не е могла да бъде проверена. Следователно Комисията не може да се позове на тази аргументация в своите окончателни заключения, тъй като на дружеството не е била дадена възможност да изложи становището си по този аргумент.
(95)
Това твърдение не може да бъде прието. В това писмо Комисията изрично е посочила, че „не може да се заключи, че информацията относно равнището на субсидиите, получени от [дружеството], е била проверена“. Във всеки случай дружеството е било напълно информирано за причините за прилагането на най-добрите налични факти в документа за окончателно оповестяване и му е била предоставена възможност да изрази становището си относно тях, което то също е направило.
(96)
На второ място, производителят износител заяви, че дори и Комисията да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, тя не следва да се позовава на данните на други дружества като основа за определяне на равнището на субсидиране, а по-скоро следва да се основава на реалния комплект от одитирани финансови отчети, тъй като това все още е „най-подходящата“ и „най-уместната“ информация относно равнището на субсидиране на дружеството.
(97)
Както е обяснено в съображения 83 - 88 по-горе, Комисията има сериозни съмнения относно достоверността на представените финансови отчети и поради това тя не би могла да се основава на тях при проверката на равнището на субсидиране за различните схеми и/или програми за субсидиране, като например преференциалните заеми и правата за земеползване, получени на занижени цени. Достоверните одитирани финансови отчети определено са от решаващо значение за проверката на точността и пълнотата на предоставената информация. Поради това Комисията трябваше да прибегне до най-добрите налични факти, за да определи равнището на субсидиране, което в този случай бе проверена информация относно съответните схеми за субсидиране от други оказали съдействие субекти. Поради това твърдението се отхвърля.
(98)
Дружеството освен това заяви, че Комисията погрешно е приложила международните счетоводни стандарти („IAS“) като критерий за отхвърляне на комплекта от заверени финансови документи. Според дружеството следва да се направи разграничение между функцията на комплекта одитирани финансови отчети и значението на международните счетоводни стандарти при оценка на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, в рамките на антидъмпинговите процедури, от една страна, и на антисубсидийните процедури, от друга страна. Нарушение на международните счетоводни стандарти не може да представлява причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(99)
Комисията отбелязва, че нарушението на международните счетоводни стандарти, което бе открито по време на разследването, само по себе си не е било причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Причината е фактът, че на Комисията са представени различни версии на комплекта от одитирани финансови отчети, което е породило съмнения относно тяхната достоверност и поради това Комисията е стигнала до заключението, че другата информация относно равнището на субсидиране не би могла да бъде проверена. Поради това твърдението се отхвърля.
(100)
Дружеството също така заяви, че използваната от Комисията методология за изчисляване на неговия марж на субсидията, състояща се в приемането на най-високата изравнителна ставка за всяка схема, установена по отношение на всеки оказал съдействие правен субект (а не всяка група) е необоснована. Дружеството заяви, че тази методология има недостатъци, тъй като дружествата в рамките на една и съща група може да решат да концентрират субсидиите в един конкретен субект в полза на цялата група.
(101)
Както е обяснено в съображение 89, при изчисляване на равнището на субсидиране в рамките на групата, Комисията е използвала действителните данни на две други дружества от групата, които са оказали съдействие при двете разследвания при изчисляване на равнището на субсидиране за цялата група. Наличните факти се отнасят само до един правен субект в рамките на групата, който е предоставил подвеждаща информация. За да определи равнището на субсидиране на правен субект в рамките на групата, Комисията е установила, че е най-целесъобразно изчисленията да се основават на същото равнище в рамките на корпоративната структура и да бъде взето предвид най-високото равнище на субсидиране, установено за всеки от правните субекти (в рамките на групата, ако е приложимо), принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към държавните банки
(102)
На Комисията не бе оказано съдействие от страна на държавните банки в КНР. Те бяха приканени да предоставят необходимата информация за целите на антисубсидийното разследване чрез попълване на въпросник. Поради това Комисията уведоми правителството на КНР, че смята да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент по отношение на информацията, свързана с държавните банки.
(103)
В отговор на писмото на Комисията и на последващото оповестяване правителството на КНР възрази относно прилагането на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, доколкото то засяга информацията, поискана от държавните банки. То заяви, че правителството на КНР е предоставило голямо количество информация в рамките на настоящото разследване. Комисията обаче установи, че тази информация не може да замести изцяло отговора от страна на държавните банки на специалните въпросници. Правителството на КНР не оспори факта, че държавните банки не са представили отговор на въпросника, нито че тези банки са държавна собственост. Поради това се наложи за своите констатации по отношение на държавните банки Комисията да разчита на наличните факти.
3. Разследвани схеми
(104)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, които включваха въпросници, предназначени за държавните банки, и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно схемите, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на промишлеността за производство на стъклени влакна. Бяха разследвани следните схеми:
а)
Преференциално кредитиране по политиките, гаранции и застраховки за промишлеността за производство на стъклени влакна:
-
Преференциално кредитиране по политиките
-
Програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
Експортни гаранции и застраховки за нови материали
-
Ползи от достъпа до офшорни холдингови дружества и изплащане на заеми от правителството
б)
Програми за отпускане на безвъзмездни средства:
-
Субсидии за развитието на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“ и за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“
-
Безвъзмездни средства от централното правителство
-
Безвъзмездни средства от субцентралното държавно управление
-
Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong
в)
Държавни доставки на ресурси на занижени цени („LTAR“)
-
Държавни доставки на електрическа енергия
-
Държавни доставки на вода
-
Държавни доставки на суровини
-
Предоставяне от държавата на земя на занижени цени
г)
Програми за освобождаване и намаляване на подоходно облагане и други преки данъци
-
Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка „Two Free, Three Half“ за предприятия с чуждестранно участие („ПЧУ“)
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ориентирани към износ ПЧУ
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходния данък, за ПЧУ въз основа на географското им местоположение
-
Освобождаване от местен подоходен данък и програми за намалени данъчни ставки за производствени ПЧУ
-
Данъчни облекчения за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
-
Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от ПЧУ
-
Възстановяване на данъци за реинвестиране на печалбите на ПЧУ в експортно ориентирани предприятия
-
Преференциални данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии
-
Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии при участието им в определени проекти
-
Преференциална данъчна политика по отношение на подоходното облагане за предприятия от Североизточния регион
-
Данъчни програми на провинция Guangdong
-
Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
Намалени ставки на корпоративния данък
д)
Програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ПЧУ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
4. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
4.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(105)
Констатациите по отношение на държавните банки бяха направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, както е обяснено в точка В.2.2.
б) Правно основание
(106)
Кредитирането при преференциални условия в КНР е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“) (2003 г.), Общи правила относно кредитирането, публикувани от Китайската народна банка („КНБ“) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
Съществуване на субсидия
(107)
Въпреки че китайските органи предоставиха твърде ограничена информация относно дяловото участие/собствеността на банките в КНР, при разследването въз основа на наличните факти се установи, че китайският финансов пазар се характеризира със значително държавно влияние и контрол. При извършването на анализа дали банките притежават, разполагат с държавна власт или я упражняват (т.е. дали са публични органи), Комисията използва цялата налична информация не само във връзка с държавната собственост в банките, но и във връзка с други характеристики, като например присъствието на държавни служители в съвета на директорите, държавното влияние и контрол върху дейностите на банките, изпълнението на държавни политики или обслужването на държавни интереси и дали банковите образувания са създадени с нормативен акт.
(108)
От наличната информация се стигна до заключението, че държавните банки, които са изцяло държавна собственост, и са със съвет на директорите, който е доминиран от правителството на КНР, имат най-голям пазарен дял и са основните участници на китайския финансов пазар. Държавните банки са обект на правни норми, които изискват от тях, inter alia, да провеждат кредитната си дейност в съответствие с нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти (19) или да отдават приоритетно значение на развитието на отраслите в областта на високите и новите технологии (20).
(109)
Друг признак за намесата на държавата на китайския финансов пазар е ролята, която КНБ играе при определянето на специфичните ограничения по отношение на начина, по който се определят и променят лихвените проценти (21). От финансовите институции се изисква да отпускат заеми при лихвени проценти, които са в определени рамки спрямо референтния лихвен процент на КНБ. За заемите, отпускани при преференциални условия, не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Ограниченията по отношение на лихвените проценти по заемите и наложените прагове на лихвените проценти по депозитите водят до положение, при което банките имат гарантиран достъп до евтин капитал (поради регулирането на лихвените проценти по депозитите) и могат да отпускат заеми на избраните промишлени отрасли при изгодни лихвени проценти в съответствие с правителствената политика, при която от банките се изисква активно да подкрепят някои насърчавани и/или високотехнологични отрасли, като промишлеността за производство на стъклени влакна.
(110)
Комисията поиска разяснения от правителството на КНР относно определението и формулировката в циркуляр № 251, както и относно съществувалото преди това законодателство (Циркуляр на КНБ относно разширяването на обхвата на вариация на лихвения процент по заемите, отпускани от финансовите институции - YinFa № 250, 2003 г.). Както обаче е описано в точка В.2.2 по-горе, правителството на КНР не представи тези циркуляри. Правителството на КНР заяви обаче, че циркуляр № 250 е отменен с циркуляр № 251 и че минималният праг на лихвените проценти по кредитите е премахнат, считано от юли 2013 г., и поради това в банковия сектор няма държавна намеса.
(111)
Премахването на минималния праг на лихвените проценти по кредитите обаче е извършено по време на разследвания период. Съответно КНБ е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти от държавните банки през основната част от разследвания период. Освен това при разследването не бе установено наличието на някакъв непосредствен ефект от това премахване върху заемите, получени от включените в извадката производители. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през разследвания период, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита държавните банки за публични органи.
(112)
Констатациите, направени в хода на антисубсидийните разследвания относно слънчевите панели (22) и слънцезащитното стъкло (23), при които беше установено, че държавните банки в КНР действат като публични органи (вж. съображения 158 - 168 от регламента относно слънчевите панели и съображение 73 от регламента относно слънцезащитното стъкло), също така са налични факти от настоящото разследване по отношение на статута на държавните банки като публични органи. Тези факти са обобщени, както следва:
-
държавните банки имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
-
въз основа на наличните факти държавните банки се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията по отношение на лихвените проценти, които могат да предлагат;
-
законът за банковото дело и други закони и нормативни уредби налагат на банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(113)
Въз основа на горепосоченото се прави заключението, че държавните банки изпълняват правителствени функции от името на правителството на КНР, а именно задължително насърчаване на някои отрасли от икономиката в съответствие с държавното планиране и документите относно политиките. Обширното държавно участие в държавните банки потвърждава, че при изпълнението на своите публични функции банките се контролират от държавата. Правителството на КНР упражнява значителен контрол върху държавните банки посредством всеобхватната му намеса във финансовия сектор и изискването към държавните банки да следват неговите политики. Поради това държавните банки се считат за публични органи, защото те притежават държавна власт, разполагат с нея и я упражняват.
(114)
След оповестяването правителството на КНР оспори това заключение, като заяви, че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че държавните банки са публични органи. Комисията е удовлетворена, че изложените в горепосочените съображения факти обосновават заключението, че държавните банки са публични органи.
(115)
Докато огромното мнозинство от заемите, получени от включените в извадката производители износители, са предоставени от държавни банки, при разследването бе установено, че малка част от заемите са предоставени от частни банки. Поради това Комисията извърши анализ относно това дали правителството на КНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на стъклени влакна по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
(116)
В член 34 на Закона за банковото дело се посочва, че на банките се дават също така указания да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (24).
(117)
Разследването показа по отношение на включените в извадката производители износители, че лихвените проценти, прилагани от държавните и частните банки, по принцип са на много сходни равнища. Това показва, че държавните банки, които са основните действащи лица на банковия и кредитния пазар в КНР, определят равнищата на лихвените проценти и че частните банки просто се съобразяват с тези проценти, определени от държавните банки (публични органи).
(118)
При тези обстоятелства се стигна до заключението, че частните банки не определят своите проценти независимо от намесата на държавата и че стратегията относно кредитирането на частните банки се ръководи от правителството на КНР.
(119)
След оповестяването правителството на КНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „Комисията намира в член 34 смисъл, който очевидно не съществува в него“. Правителството на КНР насочи вниманието на Комисията към други членове на Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, целта на които е да се гарантира, че заемите се отпускат без намеса и след извършване на кредитна оценка.
(120)
Комисията признава, че тези членове съществуват, но счита, че те следва да се разбират и тълкуват предвид разпоредбите на член 34. В това отношение следва да се припомни, че нито правителството на КНР, нито съответните банки или включените в извадката дружества са били в състояние да докажат, че заемите са отпускани без намеса или след извършване на съответната кредитна оценка. Напротив, при разследването бе установено, че един от производителите износители е реализирал загуби, но независимо от това е успял да получи заеми от банки при нормални лихвени проценти без каквато и да е надбавка за риск, свързан с неговото затруднено финансово положение.
(121)
Поради това Комисията стига до заключението, че правителството упълномощава и възлага на частните банки да предоставят финансиране при преференциални условия по начин, подобен на използвания от държавните банки, и поради това е налице финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а) подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
Специфичност
(122)
Що се отнася до банките, предоставили заеми на оказалите съдействие производители износители, мнозинството от тях са държавни банки и в крайна сметка са под контрола на правителството на КНР. Сред тях са по-големите търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките в КНР, като Китайската банка за развитие, банка EXIM, Китайската земеделска банка, Китайската банка (Bank of China), Китайската строителна банка и Китайската промишлена и търговска банка.
(123)
Освен това Комисията отбелязва, че правителството на КНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой отрасли. Например в Решение № 40 се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на отрасли за производството на нови материали, а промишлеността за производство на стъклени влакна се смята за промишленост за производството на нови материали. Също така на всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите в областта на стъклените влакна. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(124)
Правителството на КНР заяви, че Комисията погрешно се е позовала на Решение № 40, тъй като разглежданият продукт не е класифициран като насърчавана промишленост. Освен това дори да се приеме, че промишлеността е насърчавана, правителството заяви, че позоваването на Решение № 40 не може да бъде разширено, така че да обхване дадена промишленост, която не е посочена в списъка в Решение № 9 („Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“).
(125)
Включените в извадката производители износители принадлежат към категориите „насърчавани отрасли“, както е установено по-горе (съображения 67 - 76), и към „отраслите в областта на високите и новите технологии“. Освен това, противно на твърдението на правителството, специалните стъклени влакна и продуктите от тях, както и пещите за производството на Е-стъкло изрично са изброени в глава XII, точка 6 от Решение № 9 (25). Поради това твърдението е необосновано.
Полза
(126)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството или заемите от частни органи, които правителството е упълномощило или на които е възложило тази дейност, се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
Необходимост от използване на референтна стойност
(127)
Комисията си постави за задача да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества износители през разследвания период. Някои от производителите износители са работили на загуба. Въпреки това те са успели да получат заеми от банки при референтния лихвен процент, без надбавка за риск, свързан с тяхното влошаващо се финансово състояние. Поради това Комисията имаше основания да постави въпроса дали заемите, отпуснати на дружества в областта на производството на стъклени влакна, са се основавали на добросъвестна оценка на риска, и дали лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(128)
Както е обяснено по-горе, тъй като заемите, предоставени от китайските банки, показват наличие на съществена държавна намеса в банковия сектор и не отразяват лихвените проценти, които са характерни за един функциониращ банков пазар, беше конструирана подходяща пазарна референтна стойност по метода, описан по-долу. Освен това, поради липсата на съдействие от страна на правителството на КНР, Комисията прибягна и до използване на наличните факти, за да определи подходяща референтна стойност на лихвения процент.
(129)
При конструирането на подходяща референтна стойност за заемите в ренминби юани (RMB) се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара на банкови кредити и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да не се приема кредитоспособността на китайските износители такава каквато е, а да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
(130)
Това важи и за заемите в чуждестранни парични единици. Като референтна стойност бяха използвани издадените по време на РП корпоративни облигации с рейтинг „BB“ със съответни номинални стойности.
(131)
Както е обяснено по-горе, от правителството на КНР и от оказалите съдействие производители износители беше поискано да предоставят информация за кредитните политики на китайските банки и за начина на отпускане на заеми на производителите износители. Такава информация обаче не бе предоставена. С оглед на тази липса на съдействие и като се има предвид целият наличен набор от факти и в съответствие с разпоредбите на член 28, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент, се счита за целесъобразно на всички дружества в Китай да бъде даден единствено най-високият рейтинг по отношение на облигациите „Non-investment grade“ (спекулативен клас) (BB при Bloomberg), като към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка се добавят съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг.
(132)
Поради това за изчисляване на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества по време на РП, бе изчислена рискова премия, като бе използвана разликата между лихвените проценти по облигациите, емитирани от дружества с рейтинг BB, и облигациите, емитирани от дружества с рейтинг AAA (който представлява кредитният рейтинг на облигациите, емитирани от КНР), така както са регистрирани от Bloomberg. Тази рискова премия след това бе добавена към публикуваните лихвени проценти на КНБ за облигациите с рейтинг BB, като се вземе предвид срокът на заемите.
(133)
Ползата за производителите износители беше изчислена като разликата между действително платената лихва през РП от дружествата и лихвата, които би била платена, ако референтната стойност на лихвения процент е била приложена към заемите. Тази полза след това бе изразена като процент от общия оборот на всеки оказал съдействие производител износител.
(134)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че Комисията не е следвало да посочва каквато и да е референтна стойност за изчисляване на ползата, тъй като според него заемите са били предоставени при пазарни условия и поради това не е била реализирана никаква полза.
(135)
Както е обяснено в съображения 127 - 130, условията на пазара на банкови заеми в КНР са нарушени и поради това Комисията счита, че е напълно обосновано използването на референтна стойност.
(136)
Освен това правителството на КНР заяви, че изборът от страна на Комисията на тази конкретна референтна стойност не е било достатъчно мотивирано.
(137)
Комисията счита, че при конструирането на подходяща референтна стойност за заемите се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
г) Заключение
(138)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че по време на РП промишлеността за производство на стъклени влакна в КНР се е възползвала от заеми при преференциални условия както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на промишлеността за производство на стъклени влакна представлява субсидия по смисъла на основния антисубсидиен регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и възлагане от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(139)
С оглед на наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичен характер, посочената субсидия е подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(140)
В член 6, буква б) от основния антисубсидиен регламент се предвижда, че ползата от заемите при преференциални условия следва да се изчисли като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, при липсата на аргументирана оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(141)
Ползата беше изчислена за РП като разликата между действително платената лихва по време на този период и лихвата, която би била платена при използване на референтната стойност.
(142)
Един от производителите износители заяви, че при изчисляването на ползата Комисията е използвала погрешен лихвен процент, който действително е платен от дружеството по един заем. Това искане беше прието и Комисията преразгледа изчислението. Преразгледаното изчисление обаче не наложи промени на установения марж на субсидията.
(143)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Заеми при преференциални условия
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(144)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите схеми за преференциално кредитиране, посочени в раздел В.3 по-горе.
5. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(145)
По време на РП включените в извадката дружества не са се възползвали от финансово участие в рамките на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“, за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“ и „Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong“.
5.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни средства и безвъзмездни средства
а) Въведение
(146)
Включените в извадката дружества са получили еднократни безвъзмездни средства от различни публични органи на различно равнище, от които са реализирали полза по време на РП. Счита се, че тези безвъзмездни средства попадат в обхвата на твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства, тъй като в нея се твърди, че производители на стъклени влакна са получавали еднократни безвъзмездни средства от провинциалните и местните органи на управление и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставяни без адекватно аргументиране.
(147)
Комисията предложи да бъдат проведени консултации с правителството на КНР по отношение на тези специфични безвъзмездни средства.
(148)
Правителството на КНР се противопостави на провеждането на консултации с твърдението, че това не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението за СИМ“), тъй като такива консултации следва да се извършват преди започването на разследването, и че проверката на информацията относно всяка отделна схема би представлявало непропорционално бреме за китайските власти.
(149)
В повечето случаи тези безвъзмездни средства представляват незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на тях.
(150)
Въпреки това Комисията разследва по-специално една сравнително голяма сума безвъзмездни средства, предоставени на едно от включените в извадката дружества за целите на изграждане на общежития за неговите служители, като за тях се счита, че са свързани с твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства.
б) Заключение
(151)
Ad hoc характерът на безвъзмездните средства, посочени по-горе, показа ясно, че те не са били достъпни за други дружества и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни средства и при липсата на друга информация Комисията счете тези безвъзмездни средства за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, като по този начин е реализирана полза за засегнатия производител износител.
(152)
След оповестяването получилото безвъзмездните средства дружество заяви, че тези средства са му отпуснати за обновяване на дълготрайни активи, които се амортизират за период от 50 години. Поради това тази субсидия следва да бъде разпределена за период от 50 години, като при изчисляването на маржа на субсидията следва да се вземе предвид само 1/50 от нея, което съответства на ползата, получена по време на РП.
(153)
Дружеството не предостави никакви доказателства, обосноваващи период на амортизация от 50 години за инвестиции в дълготрайни активи - в настоящия случай става въпрос за сграда, използвана като спални помещения за персонала. Действителният срок на амортизация на дълготрайните активи на дружеството по принцип е много по-кратък и съответства на срок от 10 до 20 години. Въз основа на това ползата, произтичаща от посочените безвъзмездни средства, е пренебрежимо малка и поради това не следва да подлежи на изравнителни мерки.
6. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
6.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(154)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(155)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според правителството на КНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази схема ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(156)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по схемата „two free, three half“, след което, според правителството на КНР, прилагането на схемата е било преустановено. При всички положения нито едно от включените в извадката дружества не е предприятие с чуждестранно участие, което би могло да отговаря на условията за прилагане на посочената данъчна схема по време на РП.
г) Заключение
(157)
Включените в извадката дружества не са се ползвали от финансово участие в рамките на посочената програма по време на РП. При разследването освен това бе установено, че правителството на КНР действително е преустановило прилагането на схемата.
6.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(158)
Тази програма позволява на дружествата, които могат да докажат, че отговарят на определен набор от критерии, да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(159)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) от 2008 г. и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo [2008 г.] № 172), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han [2008 г.] № 985).
в) Констатации от разследването
(160)
Тази схема се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от правителството на КНР. За да отговарят на условията по тази схема, предприятията трябва да притежават основни неограничени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определени изисквания, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да съставляват 3 - 6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени в „Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.“
(161)
Беше установено, че някои от включените в извадката дружества са използвали тази схема и по този начин са плащали само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите по схемата, и следователно ще имат право да попълнят данните за корпоративния данък в данъчните си декларации в съответствие с този факт.
г) Заключение
(162)
Комисията счита, че тази схема представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР, което води до реализиране на полза за засегнатите дружества. Ползата за получателите се равнява на данъчната икономия.
(163)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите производители износители, включени в извадката, са получили такова сертифициране. От законодателството или органа, предоставящ безвъзмездните средства, не са установени обективни критерии за допускане до схемата.
(164)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност.
(165)
Комисията не приема това твърдение. Безвъзмездните средства се предоставят само на дружества със специфични характеристики (високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии), а не на всички видове промишленост и на всички отрасли. Освен това допускането също не е автоматично, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който се издава след процедура за преценка от страна на компетентния орган. Следователно схемата е специфична по своя характер.
(166)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(167)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
а) Въведение
(168)
Тази програма дава на дружествата право на данъчни кредити за закупуване на оборудване, произведено в рамките на страната, ако даден проект отговаря на промишлените политики на правителството на КНР. Към пределното увеличаване на данъчното задължение от предходна година може да се приложи данъчен кредит до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
б) Правно основание
(169)
Правното основание на тази програма са Временните мерки за данъчен кредит по отношение на данъците върху доходите за предприятия с цел инвестиция в произведено в рамките на страната оборудване за проекти за технологично обновяване от 1 юли 1999 г. и Известие на Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политиката в областта на данъчните облекчения и освобождаването от данъци върху доходите на предприятията по отношение на техните инвестиции при закупуване на произведено в страната оборудване, № 52 [2008 г.] на Държавната данъчна администрация, в сила от 1 януари 2008 г.
в) Констатации от разследването
(170)
Правителството на КНР заяви, че тази програма е преустановена от януари 2008 г. съгласно гореспоменатото Известие № 52. При разследването обаче бе установено, че едно от включените в извадката дружества се е възползвало от нея по време на РП.
г) Заключение
(171)
Тази програма представлява субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР. Тя предоставя полза на получателите съгласно член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, равностойна на данъчните икономии. Тази субсидия е специфична съгласно член 4, параграф 4, буква б) от основния антисубсидиен регламент, тъй като данъчната икономия зависи от използването на местни вместо вносни стоки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(172)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
(173)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази субсидия по време на РП за Jiangsu Changhai Group, възлиза на 0,2 %.
(174)
След оповестяването един производител износител заяви, че той не отговаря на изискванията за възползване от финансово участие по схемата „данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване“, тъй като не е дружество с чуждестранни инвестиции. Поради това Комисията погрешно е приела, че е получил полза по тази схема въз основа на наличните факти. Той също така заяви, че е установено наличието на незначителни грешки в изчисленията. И двете твърдения бяха приети и изчислението на маржа на субсидията бе съответно преразгледано.
6.4. Други схеми за освобождаване от преки данъци или програми за данъчни облекчения
(175)
Бе проведено разследване и относно данъчните облекчения за НИРД. Тази мярка обаче е била свързана с незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на нея.
(176)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
7. Програми в областта на косвените данъци и вносните мита
7.1. Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Въведение
(177)
Програмата предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на ПЧУ или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. За да се ползва от освобождаването, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските власти или от Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
б) Правно основание
(178)
Правното основание на тази програма е Циркуляр на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Известие на Министерството на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация относно коригирането на определени преференциални политики относно вносните мита, Обявление на Министерство на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и Каталог на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия - 2008 г.
в) Констатации от разследването
(179)
Всички включени в извадката дружества са се възползвали от тази схема.
г) Заключение
(180)
Счита се, че тази програма предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от страна на правителството на КНР по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), като ПЧУ и други отговарящи на условията местни предприятия се освобождават от плащане на ДДС и/или митнически такси, които иначе биха дължали. Следователно програмата води до реализиране на полза за дружествата получатели по смисъла на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Програмата е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в законодателството, съгласно което действа предоставящият субсидията орган, достъпът до нея се ограничава до предприятия, които инвестират в специфични категории дейности, определени изчерпателно от правните разпоредби и включени или в категорията на насърчаваните отрасли или в категория Б на ограничаваните отрасли съгласно Каталога с насоки за секторите за чуждестранни инвестиции и трансфер на технологии, или тези, които са в съответствие с Каталога на ключовите сектори, продукти и технологии, чието развитие се насърчава от държавата.
(181)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност. Правителството на КНР обаче не посочи никакви конкретни разпоредби в законодателството, които да подкрепят неговото становище, и не предостави никакви убедителни доказателства, че правото на получаване на субсидията възниква автоматично.
(182)
Правителството на КНР, както и един от производителите износители заявиха също, че Комисията не може да налага изравнителни мерки върху всички възможни ползи от приспадане на ДДС, които може да са били получени от трите включени в извадката дружества, тъй като предоставяното в миналото освобождаване от ДДС вече не може да се ползва, считано от 2009 г. Следователно, дори ако се приеме среден период на амортизация от 5 до 10 години на въпросното внесено оборудване, възможността за възползване от твърдяната полза или би изтекла преди налагането на мерките, или е малко вероятно да е продължила да е налице през целия петгодишен период на прилагане на мерките.
(183)
Комисията отбелязва, че периодът на амортизация на част от внесеното оборудване е много по-дълъг от 10 години и в някои случаи би могъл да е 15 или 20 години. Във всеки случай Комисията не е налагала изравнителни мерки по отношение на полза, получена от закупено след 2009 г. вносно оборудване. Освен това правителството на Китайската народна република признава, че дружествата все още могат да се възползват от схемата „малко след“ налагането на мерките. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Приема се, че реализираната от получателите полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. С цел да се гарантира, че размерът на сумата, която подлежи на изравнителни мерки, обхваща само РП, беше изчислена реализираната полза предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на производителите износители.
(185)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
Дружество/група
Процент на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Други схеми за освобождаване от косвени данъци или програми за данъчни облекчения
(186)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от косвени данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
8. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
8.1. Доставки на суровини, доставки на електроенергия, осигуряване на вода
(187)
Не бе установено наличието на субсидии, свързани със закупуването на суровини, вода или електроенергия по време на РП от включените в извадката производители износители.
8.2. Предоставяне на права за земеползване
а) Въведение
(188)
Дружествата не могат просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(189)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че цялата земя е собственост на народа и не може да бъде закупувана или продавана, но в него се определят условията, при които на дружествата може да се продава правото за земеползване чрез тръжни процедури с явно и тайно наддаване или покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(190)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване и следователно цената да бъде определена по независим начин. Правителството на КНР обаче заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (земята е разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) то определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(191)
Правителството на КНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(192)
Във всеки случай, що се отнася до закупените от включените в извадката производители износители права за земеползване, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била определена по независим начин. Производителят износител, получил право за земеползване, е предложил началната цена, и тъй като е бил единственият участник в тръжната процедура, му е било предоставено правото за земеползване. След оповестяването правителството на КНР заяви, че не е съгласно с констатациите на Комисията, че няма функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР. То обаче не предостави никакви нови аргументи в подкрепа на това становище.
(193)
Констатациите от разследването потвърждават, че начинът за предоставяне и придобиване на земя в КНР е неясен и непрозрачен, а цените често са произволно определени от властите. Властите определят цените съгласно Системата за оценяване на градски терени, която ги задължава при определяне на цените на промишлените терени, освен с другите критерии, да се съобразяват с промишлената политика (29).
(194)
Също така в независимата публично достъпна информация се твърди, че земята в КНР се предоставя на цени, по-ниски от пазарните (30).
(195)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, определена от правителството на КНР. Правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референтна стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
(196)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на права за земеползване на китайските промишлени отрасли не съответства на пазарните условия (31).
г) Заключение
(197)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на правителството на КНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до реализиране на полза за дружествата. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(198)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и буква в) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, както е подробно обяснено в съображения 67 - 82. В член 18 от Решение № 40 ясно е посочено, че отраслите, които са включени в категорията „ограничавани“, нямат право на достъп до права за земеползване.
д) Изчисляване на маржа на субсидията
(199)
Ползата е разликата между платената цена за правото за земеползване и подходяща външна референтна стойност.
(200)
Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото равнище на икономическото развитие, БВП и икономическата структура в Китайски Тайпе и в по-голямата част от провинциите и градовете в КНР, където са установени оказалите съдействие производители износители;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
високата степен на развитие на промишлената инфраструктура в Китайски Тайпе и в много от провинциите в КНР;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и в Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на земята и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе, с тези в КНР; както и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(201)
След оповестяването правителството на КНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност, като заяви, че гъстотата на населението в Китайски Тайпе е много по-висока, отколкото в КНР, поради което положението по отношение на земята и цените в двете държави не е сравнимо. Комисията счита обаче, че поради множеството причини, изложени в предходното съображение, референтната стойност е избрана на разумна основа.
(202)
Освен това след оповестяването един от включените в извадката производители износители отбеляза, че използването на Китайски Тайпе не е уместно поради икономическото положение на провинцията, където той е установен, но не предложи някаква алтернатива. Той също така заяви, че физическата близост между КНР и Тайпе не следва да се счита за валиден критерий при избора на тази конкретна референтна стойност, но не успя да аргументира своето твърдение. Предвид липсата на алтернативни предложения за референтната стойност се потвърждава използването на Китайски Тайпе.
(203)
Предвид всички тези фактори Комисията стигна до заключението, че цените на правата за земеползване в КНР за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе, ако преобладаваха пазарни условия.
(204)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВП, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правата за земеползване са валидни за срок от 50 години и се амортизират на тази основа, реализираната полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(205)
Процентът на субсидията, установен за предоставянето на земя на занижени цени, е както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Заключение относно субсидирането
(206)
Комисията изчисли за всяка схема размера на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всеки производител износител за РП.
(207)
За да определи посочените по-долу общи маржове на субсидията, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент след това бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РП.
(208)
След това размерът на субсидията на тон от разглеждания продукт, изнасян за Съюза по време на РП, бе изчислен и посочените по-долу маржове са изчислени като процент от стойността „CIF“ (стойност, застраховка и навло) на същия износ на тон.
(209)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния антисубсидиен регламент общият марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, се изчислява въз основа на общия среднопретеглен марж на субсидията, установен за оказалите съдействие производители износители, които са включени в извадката, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, подлежащ на разпоредбите на член 28, параграф 1.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Други оказали съдействие дружества
10,2 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(210)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 9, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(211)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе установено в границите от 530 000 до 580 000 тона. Комисията определи тези цифри въз основа на наличната информация относно промишлеността на Съюза, предоставена от APFE. Както е посочено в съображение 17, в извадката бяха подбрани три производствени предприятия на трима производители от Съюза, които представляват 52 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(212)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата/искането за преразглеждане, когато бяха оповестени действителните макроикономически показатели на жалбоподателите/заявителите, и на факта, че само много ограничен брой производители от Съюза не са част от жалбоподателите/заявителите, изглежда целесъобразно да не се оповестяват действителните обобщени макроикономически показатели, свързани с всички производители от Съюза, тъй като за всяка заинтересована страна би било възможно да разпознае липсващите специфични за дружествата числови стойности на неподалите жалба дружества/заявители.
(213)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР възрази по отношение на поверителното третиране и използването на диапазони от стойности за общото потребление на Съюза и за другите макроикономически данни относно показателя за вредата.
(214)
След получаването на искане в такъв смисъл и при наличието на основателна причина Комисията е задължена да опазва поверителните данни на производителите, които не са жалбоподатели. Оповестяването на точните макроикономически показатели би позволило идентифицирането на поверителните данни на такива производители и би навредило на интересите им. Поради това твърдението се отхвърля.
2. Потребление на Съюза
(215)
Комисията установи потреблението на Съюза въз основа на i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от APFE, и ii) вноса от трети държави въз основа на данните, извлечени от Евростат (COMEXT).
(216)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза (в метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо потребление на Съюза
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Индекс (2010 г. = 100)
100
97
101
103
Източник: данни, предоставени от APFE; Евростат (COMEXT)
(217)
Между 2010 г. и РП потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %.
(218)
След оповестяването на окончателните заключения един от ползвателите заяви, че потреблението на Съюза е спаднало с почти 30 % през 2009 г. В този смисъл той заяви, че увеличението от 3 % от 2010 г. насам е незначително. Комисията обаче не е определила това увеличение като значително, а е отбелязала, че потреблението се е повишило през разглеждания период.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия и субсидирания внос
(219)
Представеният по-долу анализ обхваща както дъмпинговия, така и субсидирания внос, като се вземат предвид същите включени в извадката производители в КНР и същия разследван период.
(220)
Обемът на вноса от КНР на разглеждания продукт се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в метрични тонове) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Индекс (2010 г. = 100)
65
100
72
82
86
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
110
127
132
Пазарен дял
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Индекс (2010 г. = 100)
87
100
73
81
83
Индекс (2009 г. = 100)
100
115
84
93
97
Източник: Евростат (COMEXT)
(221)
Обемът на вноса от КНР е намалял с 14 % през разглеждания период, а пазарният му дял - със 17 %. Въпреки това 2010 г. не е подходяща референтна година и тенденциите по отношение на вноса биха могли да се анализират по-точно, ако се вземе предвид и предходната 2009 г., както е показано в таблицата по-горе. 2010 г. се характеризира с наличието на значителни запаси от китайски продукти от стъклено влакно, принадлежащи на вносители от Съюза, натрупани преди налагането на временните мита през септември 2010 г. При разследването несъмнено бе установено, че през първите девет месеца на 2010 г. от КНР са били внасяни много по-големи количества от обичайните. Вносът от КНР е възлязъл на около 99 000 тона през 2009 г., докато през 2010 г. е бил над 152 000 тона, а след това е спаднал през 2011 г. до около 109 000 тона. Тенденцията ясно показва увеличаване на вноса след 2009 г. От 2011 г. обемът на китайския внос се е увеличил с 20 %, в резултат на което пазарният дял отново се е увеличил с 2 процентни пункта.
(222)
Няколко страни повториха твърденията си, че вносът от КНР и пазарният ѝ дял е намалял между 2010 г. и края на РП и че поради това не е доказано съществуването на значително увеличение на вноса, както се изисква от член 3, параграф 2 от антидъмпинговото споразумение и от член 15, параграф 2 от споразумението за СИМ. Освен това те заявиха, че 2009 г. не е подходяща референтна година поради следните причини: i) не е налице правно основание в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент и Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel е заявил, че „разследващ орган няма право да използва времеви подгрупи в рамките на определен период“, ii) не съществуват доказателства в подкрепа на твърдението, че вносът през 2010 г. е бил резултат от натрупване на запаси и iii) данните за 2009 г. не са били разглеждани в някой от другите аспекти, свързани с оценката на вредата, поради което оценката е необективна.
(223)
Що се отнася до първото и третото твърдение, в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент, които представляват приложимото законодателство, не се посочва подробно какъв период следва да се вземе предвид с цел анализиране на тенденциите. Поради това няма причина, поради която 2009 г. да не може да бъде взета предвид с цел анализиране на тенденциите по отношение на вноса от КНР. Това не прави анализа необективен, а напротив, така се допълва анализът, направен по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза. 2009 г. е взета предвид само по отношение на специфичните показатели за вредата, свързани с китайския внос, в допълнение към разглеждания период, както е обяснено по-горе в съображение 219. По отношение на останалите показатели за вредата няма обективна причина, поради която да не могат да бъдат взети изцяло под внимание всички години от разглеждания период.
(224)
Що се отнася до второто твърдение, ефектът от натрупването на запаси е показан много ясно в месечните данни за вноса, получени от базата данни, създадена в съответствие с член 14, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент (вж. графика 1 по-долу) (34). Преди налагането на временните мерки вносът на разглеждания продукт от КНР значително се е увеличил през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Това не съответства на подобно увеличение на потреблението, което показва, че този внос е извършен с цел натрупване на запаси в очакване на налагането на мерките. Правителството на КНР не предостави друго обяснение за това увеличение и поради това Комисията може основателно да приеме, че натрупването на запаси е извършено преди налагането на временните мерки в края на 2010 г. Това се доказва още повече от факта, че равнището на месечния внос от КНР в периода между временните и окончателните мерки (четвъртото тримесечие на 2010 г. и първото тримесечие на 2011 г.) е много ниско. Когато равнището на мерките е било понижено през окончателния етап (през март 2011 г.), месечните равнища на вноса са се увеличили отново до стабилно ниво.
Графика 1
Внос на разглеждания продукт от КНР (месечно количество)
Източник: база данни по член 14, параграф 6
3.2. Цени на дъмпинговия и субсидирания внос
(225)
Китайските цени на вноса (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променяли, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна цена CIF (EUR/тон)
911
877
892
834
Индекс (2010 г. = 100)
100
96
98
92
Източник: Евростат (COMEXT)
(226)
Китайските цени на вноса CIF (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променили от 911 EUR/тон на 834 EUR/тон по време на разглеждания период. Това представлява намаление от 8 % през разглеждания период.
(227)
Правителството на КНР и един от ползвателите заявиха, че сравнението на средните цени на вноса при липсата на анализ на продуктовия асортимент, е подвеждащо. Правителството на КНР заяви също така, че по-голямата част от вноса от КНР е представлявала най-евтиният вид продукт, т.е. ровингите.
(228)
Противно на това твърдение продуктовият асортимент е взет изцяло предвид в анализа, тъй като Комисията е направила сравнение на продажните цени на китайските производители износители с цените на включените в извадката производители от Съюза за всеки от видовете продукти. Същият подход е използван при първоначалното разследване.
(229)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска китайските цени на вноса за отделните видове продукти в таблица 3, като се има предвид, че данните за всеки от видовете продукти се използват за изчисленията на маржовете на подбиването на цените и на вредата.
(230)
Средната китайска цена на вноса от таблица 3 се използва, за да се покаже тенденцията през разглеждания период. За тази цел относно показването на тенденциите е целесъобразно използването на средните цени. За определянето на подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата бяха използвани данните за всеки от видовете продукти.
(231)
С цел да се определи подбиването на цените по време на РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки от видовете продукти на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по вид на продуктите на вноса на включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите за мита, антидъмпингови мита и разходите след вноса. Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид на продуктите по отношение на сделки, извършени на едно и също равнище на търговия. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от среднопретеглената цена франко завода на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа за един голям китайски износител за Съюза марж на подбиване на цените от 2 % въпреки настоящите антидъмпингови мерки (и митата), които бяха добавени към цената на вноса. Преобладаващата част от другия внос е осъществена при равнища на цените, които са сравними с цените на Съюза.
(232)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(233)
Твърдението беше обосновано и Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител (вж. съображение 440).
(234)
Няколко страни заявиха, че не е имало значително подбиване на цените по време на РП. Те изтъкнаха, че марж на подбиване на цените от 2 % за един износител е почти равно на равнището de minimis и не може да бъде счетено за значително. Освен това те се позоваха на практиката на Комисията, при която ограничено подбиване на цените или подбиване на цените от 6 % се приема, че не оказва въздействие върху общото равнище на цените в Съюза поради ограничения обем на износа.
(235)
Въпреки настоящите антидъмпингови мита все още е налице подбиване на цените. Позоваването на практиката на Комисията е подвеждащо. В случая с „тежката калцинирана сода (натриев карбонат)“ (35) е прието, че подбиването на цената в размер на 6 % на практика не оказва въздействие върху общото равнище на цените поради ограничения обем на вноса, комбиниран с пазарен дял от 1,4 % на държавата износител. За сравнение пазарният дял на КНР през РП е между 15 % и 20 %. В случая с „някои лазерни оптични четящи системи“ (36) става дума за ограничено подбиване на цената за разглеждания внос с оглед на i) значителното увеличение на потреблението на Съюза (129 %) и ii) естеството на разглеждания продукт, който е нехомогенен с наличие на голямо разнообразие от характеристики и технически разлики и е предмет на бързо развитие на технологиите. При настоящите разследвания пазарът на разглеждания продукт е от съвсем различно естество и следователно степента на подбиване на цената трябва да се разглежда в този конкретен пазарен контекст. Разглежданият продукт е основен хомогенен продукт за подсилване и се търгува на пазар, който е доста стабилен. Такъв пазар е по-чувствителен по отношение на ценовите разлики и дори една по-малка разлика в тях може да има значително въздействие върху пазара. Поради това фактът, че не е настъпило значително подбиване на цените, не променя заключенията на Комисията. Напротив, този елемент е взет напълно предвид при оценката. При всички положения всеки случай се разглежда сам за себе си и цялостната картина по отношение на вредата се състои от много показатели, като нито един от тях не може да има решаващо значение.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(236)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(237)
Както е упоменато в съображения 17 - 25, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(238)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата и в искането за преразглеждане, както и в последващите изявления, и извърши насрещна проверка, когато бе възможно, със статистическите данни. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(239)
Макроикономическите показатели са производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране.
(240)
Микроикономическите показатели са средни единични цени, производствени разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
5. Макроикономически показатели
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(241)
Промяната в годишното производство е обичайно явление за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, което води до по-голям обем на производството през предходната година, за да се натрупат запаси, и по-малък обем на производството през годината, в която пещта не функционира по време на възстановяването. Когато дадена пещ не функционира, за да бъде възстановена, производственият капацитет през същата тази година ще бъде по-малък.
(242)
Като се имат предвид тези уговорки, може да се каже, че през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Индекс
100
103
92
95
Производствен капацитет (в тонове)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Индекс
100
101
97
96
Използване на капацитета
84 %
86 %
81 %
84 %
Индекс
100
102
95
99
Източник: данни, предоставени от APFE
(243)
В контекста на нарастващо потребление на Съюза (с 3 %) производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт е намаляло с 5 % между 2010 г. и РП. Производственият капацитет също е намалял между 2010 г. и РП с приблизително 4 %. Използването на капацитета е останало сравнително стабилно през разглеждания период, с изключение на наблюдавания спад през 2012 г.
(244)
Между 2011 г. и 2012 г. се отбелязва спад на производството с 11 процентни пункта и спад на производствения капацитет с 4 процентни пункта. Това е резултат от преструктурирането на промишлеността на Съюза и затварянето на някои от заводите ѝ. Производителят на стъклени влакна Ahlstrom е прекратил производството си в края на 2011 г., а заводът в Италия на Owens Corning Vado Ligure е затворен през 2012 г., тъй като тези дружества не са били в състояние да се възстановят от дъмпинговия внос. Промишлеността на Съюза обаче счита, че след преструктурирането и повторното установяване на равнопоставени условия на конкуренция тази промишленост може да остане жизнеспособна, което обяснява защо промишлеността на Съюза все още инвестира във възстановяването на съществуващите пещи.
(245)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията се позовава на продължителност на живота на пещите, която е по-къса от средната, и че поради това инвестициите на производителите от Съюза и/или използването на пещите са в значителна степен неефективни.
(246)
Беше доказано, че решенията на промишлеността на Съюза за възстановяването на пещите са били взети въз основа на съображения, свързани с производството и енергийната ефективност. Нищо не показва, че продължителността на живота на пещите, така както се приема от включените в извадката производители от Съюза, не представлява добра практика в промишлеността и че не е била в съответствие с изискванията на продуктовия асортимент.
(247)
Няколко страни заявиха, че трябва да бъде конкретно разгледан период, който е по-дълъг от периода от 2010 г. до РП, поради разходите за възстановяване на пещите, които биха оказали влияние върху всички макро- и микроикономически показатели. Правителството на КНР заяви, че не са били предоставени данни или информация относно годините, в които производителите от Съюза са предприели операции по възстановяването на пещи.
(248)
Възстановяването на пещите е присъщо на промишлеността и се повтаря периодично. То е от съществено значение, за да се гарантира непрекъснатост на операциите и за поддържане на капацитета. Инвестициите в научноизследователската и развойна дейност са пряко свързани с оперативния капацитет и с възможността за разработване на пригодени към нуждите на клиентите продукти. Поради това тези инвестиции не са нещо изключително за разглеждания период. Независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството. Конкретната информация за отделните дружества, свързана с операциите по възстановяване, се счита за поверителна.
(249)
Един от ползвателите заяви също така, че промишлеността на Съюза е била в състояние да избегне каквото и да било отрицателно въздействие (от субсидирания и дъмпинговия внос), тъй като използването на капацитета е останало относително стабилно през периода от 2010 г. до края на РП.
(250)
Производството на сходния продукт е непрекъснат процес, който не може да бъде адаптиран към краткосрочните колебания в търсенето. Относително стабилното използване на капацитета трябва да се разглежда в светлината на намаляващия производствен капацитет. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(251)
Обемите на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза (на пазара на Съюза), както и обемите на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) и съответните пазарни дялове през разглеждания период са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на продажбите на свободния пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Индекс
100
94
96
99
Пазарен дял на продажбите на свободния пазар
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Индекс
100
96
95
97
Обем на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Индекс
100
114
123
121
Пазарен дял на продажбите на защитения от конкуренция пазар
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Индекс
100
117
122
118
Източник: данни, предоставени от APFE
(252)
По време на разглеждания период обемът на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза на продукти от стъклено влакно (т.е. на несвързани клиенти) леко е намалял с 1 %. Въпреки това на фона на ръста с 3 % на потреблението на Съюза това е довело до спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 58 % - 63 % през 2010 г. до 56 % - 61 % по време на РП. По-малкият обем на продажбите през 2011 г. е резултат от ефекта от натрупването на запаси от китайския внос през 2010 г., които постепенно са излезли на пазара през 2011 г.
(253)
През разглеждания период продажбите на защитения от конкуренция пазар на промишлеността на Съюза са представлявали между 11 % и 14 % от съвкупните продажби (свободен пазар и защитен от конкуренция пазар) на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Продажбите на защитения от конкуренция пазар имат тенденция към повишаване между 2010 г. и 2012 г., след което са се стабилизирали през РП. Увеличението на продажбите на защитения от конкуренция пазар между 2010 г. и 2011 г. е ограничено, ако се разглежда като абсолютни стойности.
5.3. Заетост и производителност
(254)
През разглеждания период заетостта и производителността на производителите от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Брой на служителите
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Индекс
100
97
95
89
Производителност (единица/служител)
153
163
150
164
Индекс
100
106
98
107
Източник: данни, предоставени от APFE
(255)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза се е опитвала да рационализира производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи. През разглеждания период броят на служителите действително е намалял с 11 %.
(256)
Съчетаното въздействие на промяната в броя на служителите и обема на производството през същия разглеждан период е довело до увеличаване на производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, със 7 % между 2010 г. и РП.
5.4. Растеж
(257)
Както е посочено в съображение 217 по-горе, през разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %. Като се има предвид големият брой приложения на сходния продукт, промишлеността на Съюза и ползвателите очакват, че този модел на растеж ще продължи и в близко бъдеще.
5.5. Размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране
(258)
Промишлеността на Съюза е понесла вреда вследствие на дъмпинговия внос от КНР до 2011 г., когато митата са влезли в сила. Митата, които са в сила по отношение на вноса от КНР, са замислени така, че да осигуряват равнопоставени условия, които да позволят на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от понесената вреда.
(259)
Досега обаче това не е станало. Промишлеността на Съюза понастоящем отново реализира загуби и продължава да губи пазарен дял, въпреки увеличението на потреблението в Съюза. Вносът от КНР е продължил да бъде на много ниски цени и неговият пазарен дял се е увеличил. Пазарният дял на китайския внос през разследвания период е бил 3 процентни пункта над равнището преди налагането на митата (37). Промишлеността на Съюза е преструктурирала и затворила някои от заводите си (вж. съображение 244 по-горе). Но явно не е постигнато възстановяване от предишния дъмпинг.
(260)
Предвид цените, пазарния дял и обема на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР, и като се отчетат съществуващите дъмпингови маржове (9,6 % и 29,7 %) (38), въздействието върху положението на промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(261)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, възстановяването от предишно субсидиране не е от значение за оценката.
6. Микроикономически показатели
6.1. Цени
(262)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени в Съюза на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Продажни цени на свободния пазар и на защитения от конкуренция пазар в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна единична продажна цена франко завода на свободния пазар в Съюза (EUR/тон)
1 061
1 144
1 070
1 035
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
101
98
Средна единична продажна цена франко завода на защитения от конкуренция пазар в Съюза (EUR/тон)
1 006
1 031
1 027
989
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
102
98
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(263)
Единичните продажни цени на свободния пазар са намалели с 2 % през разглеждания период. Тъй като временните мита са влезли в сила през септември 2010 г., промишлеността на Съюза е имала възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %.
(264)
Що се отнася до единичните продажни цени на защитения от конкуренция пазар (тоест трансферните цени), те са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на свободния пазар, при която промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени на защитения от конкуренция пазар през 2011 г., като след това тези единични продажни цени са намалели с 4 %.
6.2. Средни производствени разходи за единица продукция
(265)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производствени разходи за единица продукция
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)
964
990
1 032
976
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
107
101
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(266)
Средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили между 2010 г. и 2012 г. След 2012 г. средните производствени разходи за единица продукция отново са намалели почти до равнището от 2010 г. Върховата стойност през 2012 г. се дължи на особеното положение по отношение на инвестициите на един от включените в извадката производители от Съюза. През целия разглеждан период средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили само с 1 %.
(267)
Няколко ползватели заявиха, че положението на дадено дружество не следва да служи като обосновка за общи заключения. Заключението относно производствените разходи за единица продукция е, че те са относително стабилни. Върховата стойност от 2012 г. не е довела до промяна на общите заключения.
(268)
Производствените разходи за единица продукция се основават на общия обем на производството на включените в извадката производители от Съюза. Единичната продажна цена в таблица 7 се основава на продажбите в Съюза на несвързани клиенти. Следователно двата показателя имат различна основа и не са пряко съпоставими.
(269)
След оповестяването на окончателните заключения CCCLA заяви, че от първостепенна важност е Комисията да предостави достатъчно сравними данни, за да се прецени дали промяната в производствените разходи би могла да обясни лекото намаление на продажните цени на Съюза.
(270)
Тези два показателя имат различна основа и докато абсолютните стойности не са пряко сравними, то техните тенденции са такива.
6.3. Разходи за труд
(271)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на служител
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна работна заплата на служител (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
104
106
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(272)
По време на разглеждания период се наблюдава тенденция на постепенно увеличаване (+ 6 %) на средните разходи за труд на служител. Това е било в съответствие с индекса на разходите за труд в държавите, в които са разположени включените в извадката производители (39).
6.4. Материални запаси
(273)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Материални запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Запаси в края на периода (в тонове)
18 539
46 585
50 198
52 805
Индекс (2010 г. = 100)
100
251
271
285
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(274)
Запасите в края на периода първоначално се увеличават значително през 2011 г., а след това продължават да нарастват през разглеждания период.
(275)
Правителството на КНР заяви, че промените в запасите, отчетени в предоставените от APFE данни, показват наличието на недекларирани продажби, а не наличието на вреда, когато биват съпоставени с китайския внос.
(276)
Това твърдение не следва да се взема предвид. Комисията извърши анализа на микроикономическите показатели, като например равнищата на запасите, въз основа на действителните данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Разследването на включените в извадката производители от Съюза не показа наличието на недекларирани продажби.
(277)
След оповестяването на окончателните заключения един ползвател заяви, че 2010 г. не е подходяща референтна година, тъй като равнищата на запасите са били необичайно ниски в сравнение с периода от 2006 г. до октомври 2009 г. (разследвания период в рамките на първоначалното антидъмпингово разследване).
(278)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката субекти в рамките на настоящите разследвания са различни от включените в извадката при предишното разследване и поради това данните не са сравними. Комисията ограничи своята проверка до разглеждания период, по-специално по отношение на микроикономическите данни, и не разполага с данни по отношение на равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза през периода, предшестващ разглеждания период. Правителството на КНР заяви, че равнищата на запасите през 2011 г. също са по-високи с оглед на намалението от 3 % на потреблението на Съюза през същата година. Този елемент обаче не оказва въздействие върху тенденцията през разглеждания период.
6.5. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(279)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
- 200
- 134
Паричен поток (EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Индекс (2010 г. = 100)
100
33
- 4
45
Инвестиции (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Индекс (2010 г. = 100)
100
126
398
421
Възвръщаемост на инвестициите
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
69
- 184
- 137
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(280)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3 % на -4 %.
(281)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През разглеждания период паричният поток е намалял значително (-55 %).
(282)
През разглеждания период равнището на инвестициите от страна на включените в извадката производители от Съюза е следвало възходяща тенденция. Това увеличение е по-значително през 2012 г. и през РП. Големите разходи за инвестиции са извършени с цел възстановяване на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона евро (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). В инвестициите са включени и значителни разходи за структурни инвестиции, свързани с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и периодичното възстановяване на тези дюзи.
(283)
Възвращаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала ясно отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза по време на разследвания период.
(284)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е била факт въпреки увеличеното потребление по време на разглеждания период, както е описано в съображение 217 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 244 по-горе и 337 по-долу.
(285)
При разследванията не се установи включените в извадката производители от Съюза да са се сблъскали с някакви сериозни трудности при привличането на капитал.
(286)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни отбелязаха, че равнищата на инвестиции са били толкова високи за периодите на 2012 г. и РП, че тези големи инвестиционни разходи биха могли да са причината, поради която промишлеността на Съюза е била нерентабилна през РП. Правителството на КНР заяви също така, че намалената рентабилност е свързана пряко с увеличението на производствените разходи и загубата на производство в резултат на възстановяването на пещите.
(287)
На първо място, сумата от 32 милиона евро инвестиции през РП от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. отчасти се припокрива със сумата от 30 милиона евро през 2012 година. На второ място, направените в тези периоди инвестиции са били от съществено значение за възстановяването на пещите, повтарят се периодично в рамките на стопанската дейност и се считат за извършени в нормалния ход на тази стопанска дейност, както е посочено в съображения 241 - 250. На трето място, равнището на инвестициите е оказало въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза, тъй като то създава допълнителни разходи. Основното въздействие на инвестициите обаче е отразено в счетоводния баланс, а не в отчета за приходите и разходите, който показва повтарящите се периодично стандартни амортизационни отчисления и поради това сам по себе си не може да обясни положението на реализиране на загуби. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, възстановяването на пещите е предмет на внимателно предварително планиране. Непрекъснатостта на доставките за клиентите се гарантира чрез изграждане на буферни запаси. На последно място, въздействието на тези инвестиции върху разходите и резултатите на дружеството е разпределено върху период от няколко години.
(288)
Освен това няколко страни заявиха, че i) по-високите разходи за инвестиции са отразени в по-ниската възвръщаемост на инвестициите за 2012 г. и ПР (като се има предвид, че някои от инвестициите не осигуряват незабавна възвръщаемост) и ii) че не е разумно да се вземе предвид положението през двугодишен период, който е обременен с големи инвестиции, като в заключение отбелязаха, че на тази основа положението на промишлеността на Съюза се е влошило.
(289)
Инвестициите в пещите не са нещо изключително за разглеждания период. При разследването бе установено, че от 2004 г. промишлеността на Съюза почти всяка година е правила инвестиции в пещи. Поради това независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството и върху възвръщаемостта на инвестициите. Влошаването на рентабилността на включените в извадката производители от Съюза показва, че те не са били в състояние да начисляват цени за сходния продукт, които да им позволят осъществяването на инвестиции от ключово значение за продължаването на стопанската дейност.
(290)
Правителството на КНР заяви, че даден отрасъл ще използва най-напред наличните парични средства, преди да започне да използва заети средства, и че поради това е нормално, че паричният поток се е влошил, когато включените в извадката производители от Съюза са направили значителни инвестиции през 2012 г. и през ПР. Освен това то заяви, че промишленост, която реализира загуби, не би могла да инвестира в такива мащаби като включените в извадката дружества.
(291)
Промишлеността за производство на стъклени влакна представлява световен бизнес с механизми за финансиране, които надхвърлят финансовата компетентност на включените в извадката производители от Съюза. Не е задължително инвестиционните ситуации да оказват влияние върху паричния поток. Поради това тези твърдения се отхвърлят.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(292)
Констатациите от разследванията потвърждават, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и по смисъла на член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент.
(293)
Налагането на антидъмпингови мерки е позволило на промишлеността на Съюза да повиши цените си през 2011 г. Същевременно от промишлеността на Съюза са предприети усилия за увеличаване на ефективността и производителността. Въпреки че потреблението на Съюза е нараствало, промишлеността на Съюза не е имала друг избор, освен от 2012 г. отново да намали единичните продажни цени, за да запази пазарния си дял.
(294)
Анализът на подбиването на цените (вж. съображение 231) и на тенденцията на спад на продажните цени на производителите от Съюза (вж. съображение 263) ясно показва, че производителите от Съюза са се опитали да участват в ценова конкуренция с китайския внос и са стопили разликата между цените. Въпреки това резултатът е бил силно влошаване на финансовите резултати на производителите от Съюза, като промишлеността на Съюза отчита загуби от 2012 г. насам. Това положение не може да се запази в краткосрочен до средносрочен план.
(295)
При други показатели също се наблюдава отрицателна промяна дори след налагането на мерките срещу КНР, като тези относно производството, производствения капацитет, заетостта, материалните запаси и паричния поток.
(296)
Констатациите от двете разследвания също така потвърждават, че променените обстоятелства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, а именно преструктурирането и затварянето на някои от заводите в Съюза, както е обяснено в съображение 244 по-горе, са със съществен и дълготраен характер. След затварянето на даден завод, той бива демонтиран напълно. Освен това изграждането на нова пещ е изключително капиталоемка и времеемка дейност и не може да бъде осъществено в краткосрочен план. Поради това не следва да се подценяват времето и разходите за изграждането на нов завод с пещи. Следователно преструктурирането и затварянето на някои от заводите може да се счита като факт от съществено значение и с дълготраен характер.
(297)
Няколко страни заявиха, че са били налице ясни признаци за липса на вреда. Тези твърдения са разгледани в следващите съображения.
(298)
CCCLA заяви, че един от производителите от Съюза, 3B Fibreglass, през 2012 г. е бил придобит от Binani group, и че общите резултати на промишлеността на Съюза трябва да са добри, тъй като един разумен икономически оператор не би инвестирал в промишленост, която не постига добри резултати. Тя цитира също така годишния доклад за 2013 г. на Braj Binani, в който се посочва, че „общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри“. В допълнение CCCLA също така заяви, че оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, така че промишлеността на Съюза явно не е понесла вреда.
(299)
Индийската Binani Group действително е придобила 3B Fibreglass през 2012 г. Въпреки това, независимо от индивидуалните мотиви от стопански характер на Binani Group, Комисията се позовава на констатациите си от разследването, че промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял и рентабилността ѝ е спаднала. Цитатът следва да бъде поставен в своя контекст и да се види целият текст: „Общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри, а капацитетът бе частично ограничен, за да се отговори на по-слабото пазарно търсене. Увеличаването на производството до нормалните равнища на ефективност продължи с нормални темпове. Въпреки това средните продажби бяха на по-ниско равнище поради евтиния внос от Азия“.
(300)
Твърдението, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда, тъй като оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, е подвеждащо и неточно. При извършването на този анализ самата CCCLA се е основавала на оборота, изразен в килограми. Изготвянето на заключения единствено въз основа на по-големите количества на продажбите обаче не е правилно, тъй като в този случай не се взема предвид равнището на цените на тези продажби и следователно въздействието върху рентабилността на дружеството.
(301)
Правителството на КНР заяви, че тъй като членовете на APFE инвестират в увеличаване на капацитета в Съюза и извън него (например в КНР, Русия, Индия и Тунис), това е ясен знак за липса на вреда.
(302)
Настоящото разследване на вредата е свързано с резултатите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Както е показано в таблица 4 по-горе, капацитетът на промишлеността на Съюза се е увеличил леко през 2011 г. с 1 %, като след това е намалял с 5 процентни пункта към края на РП. Поради това няма увеличаване на капацитета в Съюза. Като се има предвид обаче, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони също се обуславя от желанието за присъствие в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда. Подобни твърдения относно големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза, са разгледани в раздела по-долу, посветен на самопричинената вреда.
(303)
Няколко страни заявиха, че липсва вреда, като се има предвид заявлението на някои производители от Съюза, че техните цени на сходния продукт ще се увеличат от януари 2014 г., за да се компенсира продължаващото нарастване на разходите за суровини, енергия и транспорт.
(304)
На първо място, равнищата на цените през 2014 г. са свързани със събития, настъпили след РП. На второ място, промишлеността на Съюза през последните години е неутрализирала по-голямата част от тези увеличения на цените чрез повишаване на производителността. Все пак се достига до точка, при която става много по-трудно да се постигне допълнително увеличаване на производителността в краткосрочен план. Като се има предвид, че през РП промишлеността на Съюза е реализирала загуби и неутрализирането на тези увеличения на цените вече не е възможно, в даден момент става неизбежно подобни увеличения да се прехвърлят на клиентите, като съществува риск от допълнителна загуба на пазарен дял. Въз основа на горепосоченото твърденията бяха отхвърлени.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(305)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграфи 6 и 7 от основния антисубсидиен регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(306)
Бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия и субсидирания внос.
1.1. Въздействие на дъмпинговия и на субсидирания внос
(307)
При разследванията се установи, че въпреки действащите антидъмпингови мерки, дъмпинговият и субсидираният внос от КНР се е увеличил като обем (32 %) по време на разглеждания период, ако 2009 се приеме за референтна година. Това е довело до увеличение на пазарния дял на КНР от 13 % - 18 % през 2009 г. на 15 % - 20 % до края на РП.
(308)
В същото време въпреки нарастването на потреблението, по време на разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3 процентни пункта.
(309)
Средните цени на дъмпинговия и на субсидирания внос са намалели с 8 % между 2010 г. и РП и са били по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период.
(310)
Промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Дори след намаляването на продажните си цени, промишлеността на Съюза не е успяла да запази пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до положението да се реализират загуби.
(311)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че равнището на цените на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР заедно с увеличаването на неговия обем е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и поради това е изиграло решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(312)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че липсва анализ, който да докаже, че китайският внос е причинил определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, и че при своя анализ Комисията просто се е основавала на съвпадение във времето. Тези страни се позовават на доклада на китайската експертна група за рентгенова апаратура: „Експертната група признава, че общата взаимозависимост между дъмпинговия внос и вредата за местната промишленост може да подкрепи констатацията за наличието на причинно-следствена връзка. Въпреки това такъв анализ на съвпадението не е определящ по отношение на въпроса за причинно-следствената връзка; причинно-следствената връзка и корелацията са две отделни понятия. При обстоятелствата в конкретния случай […] въпросът за причинно-следствената връзка не се решава от такава обща констатация относно съвпадението“ (40).
(313)
Заключенията обаче се основават на анализ на подробен списък с показатели. Както е посочено по-горе в раздел Г, разглеждането на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос е включвало оценка на всички съответни икономически факти и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза. Много показатели показват, че положението се характеризира с наличието на вреда. При това положение единствената причина за намаляване на цените от страна на промишлеността на Съюза е с цел запазване на пазарния дял или поне предотвратяване на загуба на допълнителен пазарен дял, когато е изправена пред ценова конкуренция. След налагането на първоначалните мерки промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си през 2011 г., но през следващите години е трябвало да ги намали, като се има предвид, че производствените разходи не са се понижили. Както е представено по-подробно в съображения 320 - 335 по-долу, износът от третите държави е бил извършван предимно на високи цени през целия разглеждан период и пазарният дял на третите държави е останал относително стабилен и дори от 2011 г. е започнал да намалява. Следователно промишлеността на Съюза не е намалила цените си поради вноса от третите държави, а поради ниския дъмпингов и субсидиран внос от КНР. От 2011 г. единствено вносът от КНР се е увеличил значително, единствено вносът от КНР е отнел пазарен дял от промишлеността на Съюза и единствено цените на вноса от КНР са се понижили. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, са били причинени от увеличението на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. По-долу са анализирани други фактори, които биха могли да прекъснат тази причинно-следствена връзка.
(314)
CCCLA и правителството на КНР заявиха, че липсва спад на цените или ценови натиск, тъй като „намаляването на продажните цени на производителите от Съюза не е значително, понеже максималната му стойност е само 2 % по време на разглеждания период“. Няколко страни също така заявиха, че спад с 1 % на продажбите в Съюза, нарастване с 2 % на пазарния дял на вноса от КНР и намаление с 3 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза не оправдава предложените драстични мерки.
(315)
Комисията отново отбелязва, както е посочено по-горе, че вследствие налагането на временните мита от септември 2010 г. промишлеността на Съюза е получила възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %. Следователно е ясно, че има значителен спад на продажните цени. Въпреки наличието на действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза е продължила да се сблъсква със спад в обема на продажбите, цените и пазарния дял, докато в същото време китайският внос е увеличил обема на продажбите и пазарния си дял до равнище, което е значително по-високо от това през разследвания период по време на първоначалното разследване. Обикновено след като бъдат наложени мерките, промишлеността на Съюза би трябвало да се възстанови от последиците от предишния дъмпинг или субсидиране. Този път случаят явно не е такъв. След някои признаци на възстановяване веднага след налагането на мерките, състоянието на промишлеността на Съюза допълнително се е влошило по време на разглеждания период.
(316)
Един несвързан вносител заяви, че производителите от Съюза не е трябвало да намаляват цените си до такава степен, тъй като на пазара на Съюза търсенето е по-голямо от предлагането. Правителството на КНР заяви, че спадът на продажните цени на Съюза, както и намаляването на китайските цени на вноса, не могат да се разглеждат изолирано от промените в световен мащаб в цените на разглеждания продукт и че са в съответствие с нормалните условия на пазара. Освен това правителството на КНР твърди, че Комисията не е проверила дали пазарът би позволил увеличаване на цените през 2011 г. (след налагането на мерките в рамките на предишното разследване), когато положението се разглежда в глобален контекст, и ако това е така, до каква степен това би могло да стане. Освен това Комисията неправилно е отказала да приеме доказателствата относно увеличенията на цените след РП, представени от производителите от Съюза, като правителството се позова на случаите „Слънцезащитно стъкло“ и „Персонални факс машини“ (41).
(317)
Комисията счита твърдението, че търсенето е надвишавало предлагането, за неподкрепено с доказателства. Загубата на пазарен дял и увеличаването на равнищата на запасите не показва, че търсенето е по-голямо от предлагането, а по-скоро обратното. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, разгледаните промени на цените са свързани с продажбите на пазара на Съюза, а не в световен мащаб. На пазара на Съюза конкуренцията между сходния и разглеждания продукт е на ценово равнище. Както е посочено по-горе, намалението на цените не може да се отдаде на фактори, различни от ценовата конкуренция (с оглед на относително постоянните производствени разходи и на потреблението на Съюза). Освен това правителството на КНР не предостави допълнителна информация за промените на цените в световен мащаб. Поради това бе решено, че твърдението не е подкрепено с доказателства. Що се отнася до твърдението за увеличенията на цените след РП, събитията след РП излизат извън обхвата на настоящото разследване. Във всеки случай не бяха представени съществени доказателства за действителните увеличения на цените, които били настъпили след РП. Поради това твърдението се отхвърля.
(318)
Освен това CCCLA заяви, че по отношение на спада с 8 % на средната китайска цена на вноса, както е посочено в съображение 226, трябва да се вземат предвид цените, коригирани със съответните мита и разходите за обработка, антидъмпинговото мито, маржът на печалба на вносителите и производствените разходи, разходите за продажба и общите и административни разходи (ПОАР), понасяни от вносителите. Тогава тези коригирани цени биха били на равнища, които са сравними с продажните цени на Съюза, както е посочено в таблица 7, и следователно биха могли да не изиграят решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(319)
За анализа на показателя CIF стойността на продажбите на производителите износители от таблица 3 се сравнява с цената франко завода на производителите от Съюза, посочена в таблица 7. Този метод е подходящ за анализ на тенденциите. За изчисляването на маржа на подбиването на цените и на вредата действително бяха използвани коригирани цени, както е обяснено в съображение 231 по-горе. В това отношение Комисията подчертава, че подбиването на цените е само един от показателите, които трябва да бъдат разгледани, но за анализа следва да бъдат взети заедно всички показатели за вредата. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2. Въздействие на други фактори
1.2.1. Внос от други държави
(320)
Обемът на вноса от трети държави, средните единични цени и пазарния дял по време на разглеждания период са показани в таблицата по-долу.
Таблица 12
Обем на вноса (в метрични тонове) и средни единични цени (EUR/тон)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо трети държави
Обеми (в тонове)
128 378
182 601
183 446
174 553
Индекс (2010 г. = 100)
100
142
143
136
Пазарен дял
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Малайзия
Обеми (в тонове)
37 919
70 847
60 931
60 841
Средна цена/тон (EUR)
980
1 029
998
958
Пазарен дял
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Норвегия
Обеми (в тонове)
25 204
30 496
33 277
30 781
Средна цена/тон (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Пазарен дял
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Турция
Обеми (в тонове)
18 430
20 017
23 235
19 233
Средна цена/тон (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Пазарен дял
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Източник: Евростат (COMEXT)
(321)
Освен от КНР, разглежданият продукт се внася главно от Малайзия, Норвегия и Турция. Известни незначителни количества се внасят и от Мексико, САЩ и Тайван. За общия пазарен дял на третите държави е характерно рязко увеличаване между 2010 г. и 2011 г. След това пазарният дял е отбелязал намаление през РП.
(322)
По-голямата част от вноса от трети държави (с изключение на някои малки количества от Тайван) е извършен на значително по-високи цени от тези на китайския внос. Освен това като цяло средните цени на вноса от други държави са били по-високи от цените на промишлеността на Съюза или подобни на тях.
(323)
На Малайзия се пада най-голям дял от вноса от третите държави в Съюза (40 %). Вносът от Малайзия обаче е бил ограничен до един вид продукти от стъклено влакно, по-специално нарязани влакна. През разглеждания период делът на Малайзия на пазара на Съюза се е увеличил. Средно цените на вноса на нарязани влакна от Малайзия също са били по-високи от цените на вноса от КНР и почти толкова високи, колкото цените на промишлеността на Съюза. Освен това малайзийските цени не са попречили на нарастването между 2010 г. и 2011 г. на цените на производителите от Съюза, когато на КНР са били наложени временни мита. Ако малайзийските цени наистина са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза, производителите от Съюза не са могли да увеличат цените си, когато са били наложени временните антидъмпингови мита върху вноса от КНР. Вносът от Малайзия се конкурира с производството на промишлеността на Съюза, но той е бил отличаващ се със стабилност фактор през целия разглеждан период по отношение на цените, вида на продуктите и количествата.
(324)
Вносът от Норвегия представлява вторият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Норвегия на пазара на Съюза е останал непроменен. Средните цени на вноса за всеки от видовете продукти от Норвегия са били по-високи от тези на КНР. Този норвежки внос се състои предимно от ровинги и е извършен от едно-единствено дружество, принадлежащо към същата група като един от производителите от Съюза. Освен това цялото норвежко производство се продава чрез производителя от Съюза. Поради това не считаме Норвегия като конкурентна трета държава.
(325)
Вносът от Турция представлява третият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Турция на пазара на Съюза е останал непроменен. Средно цените на вноса за всеки от видовете на сходния продукт също са били значително по-високи от тези на КНР.
(326)
Правителството на КНР заяви също така, че запасите на Съюза са се увеличили през 2011 г. след значително увеличение на вноса от трети държави, докато вносът от КНР е намалял през същата година.
(327)
Между 2010 г. и 2011 г. вносът от Китай определено е намалял и вносът от трети държави се е увеличил. Промишлеността на Съюза обаче все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Вносът от трети държави е намалял след 2011 г. и поради това не може да бъде причината, поради която промишлеността на Съюза впоследствие е започнала да реализира загуби. Поради горепосочените причини има основание да се заключи, че докато част от вноса от други държави би могъл да окаже отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, то това не е било в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос от КНР и вредата за промишлеността на Съюза.
(328)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че продуктовият асортимент, използван за анализа на подбиването на цените (сравнения на цените между Китай и производители от Съюза), не е бил използван по отношение на вноса от трети държави. Правителството на КНР изрично поиска подробна информация за продуктовия асортимент на вноса от третите държави, която не може да бъде извлечена от статистическите данни на Евростат.
(329)
Комисията е взела продуктовия асортимент изцяло предвид при анализа на вноса от третите държави чрез сравняване на цените на третите държави за всеки от видовете продукти със съответните цени в Съюза за всеки от видовете продукти. Като се има предвид, че има само един производител за трите трети държави, не е възможно да се оповестят конкретни данни от съображения за поверителност.
(330)
Правителството на КНР заяви, че заключението на Комисията, че част от вноса от трети държави може да е оказал въздействие върху положението на производителите от Съюза, но не е прекъснал причинно-следствената връзка, не е обективен, нито се основава на аргументиран анализ.
(331)
Трите основни трети държави, които са изнасяли сходния продукт за Съюза, са били Малайзия, Норвегия и Турция. Както вече бе посочено по-горе, вносът от Малайзия е бил съсредоточен върху един вид продукт с равнища на цените, които са сравними с тези на промишлеността на Съюза. Норвежкият производител не се счита за конкурент от трета държава поради причините, изложени по-горе. През разглеждания период пазарният дял на турския внос е останал стабилен и сравнително малък по обем. Поради това твърдението, че вносът от трети държави е прекъснал причинно-следствената връзка, се отхвърля.
(332)
Правителството на КНР заяви също така, че Комисията е пренебрегнала въздействието на вноса от Тайван и Мексико, който показва наличие на значителни промени в цените и обемите.
(333)
Като се има предвид ограниченият обем на вноса от Тайван и Мексико, този внос не би могъл да прекъсне причинно-следствената връзка.
(334)
Освен това правителството на КНР заяви, че в своя анализ на натрупването на запаси от китайски продукти Комисията е пренебрегнала факта, че между 2010 г. и 2011 г. вносът от трети държави се е увеличил с над 40 %.
(335)
Статистическите данни (вж. съображение 224) показват, че натрупването на запаси от китайски продукти е станало през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Увеличението на вноса от трети държави е регистрирано през 2011 г. след погасяването на ефекта от натрупването на запаси и когато мерките срещу вноса от КНР са влезли в сила, което се е оказало от полза за производителите от трети държави. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2.2. Производствени разходи
(336)
Няколко страни заявиха, че увеличението на производствените разходи на промишлеността на Съюза главно поради увеличението на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал, е оказало отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от страните също така изтъкна факта, че клиентите не връщат бобините, като важен фактор при формиране на разходите, без да представи допълнителна информация относно въздействието по отношение на разходите. Тя подкрепи тези твърдения чрез цитиране на производителите от Съюза, че те действително са изправени пред увеличение на разходите.
(337)
Промишлеността на Съюза определено бе изправена пред увеличение на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал. Както обаче може да се види от таблица 8 по-горе, средните производствени разходи на промишлеността на Съюза на тон са се увеличили само с 1 % между 2010 г. и РП. Това означава, че промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира по-голямата част от увеличението на разходите чрез увеличаване на ефективността и по-голяма производителност. Поради това се стигна до заключението, че увеличението на производствените разходи не е допринесло за вредата и следователно не е прекъснало причинно-следствената връзка.
(338)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни повториха твърденията си, без да изтъкнат нови аргументи.
1.2.3. Промяна на потреблението
(339)
Както е посочено по-горе, потреблението на Съюза е нараснало с 3 % между 2010 г. и РП. Очаква се потреблението да се увеличи още повече, предвид новите приложения, при които намира употреба сходният продукт, както бе посочено от промишлеността на Съюза и от голям брой ползватели. Промишлеността на Съюза обаче не е могла да запази пазарния си дял и е загубила част от него, докато дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е увеличил пазарния си дял от 2011 г. насам. Ето защо промените в потреблението в Съюза не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия и субсидирания внос от КНР.
1.2.4. Недостатъчен производствен капацитет и запаси в Съюза
(340)
Правителството на КНР заяви, че вредата, ако има такава, е причинена от недостатъчния производствен капацитет на производителите от Съюза. Правителството на КНР се позовава на редица финансови отчети на производителите от Съюза. Във финансовите отчети за 2010 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „ограниченият ни производствен капацитет не ни позволи да разширим пазарния си дял“ и „ни принуди да се справяме с промените в търсенето от страна на нашите клиенти с ограничено равнище на материални запаси“. Във финансовите отчети за 2011 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „признаците за възстановяване на икономиката през 2010 г. се потвърдиха през първото полугодие на 2011 г., но тъй като равнищата на ефективност на производството на дружеството бяха по-слаби от очакваното през първото тримесечие, това не ни позволи да се възползваме изцяло от активизирането на икономическата дейност и ни накараха да ограничим договорните си ангажименти през 2011 г.“ Във финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess се посочва, че „през 2011 г. производството на стъклени влакна в Lanxess се извършваше с максималния капацитет“ и „през второто тримесечие на 2012 г. планираното извеждане от експлоатация на пещ 1 ще трае почти 10 седмици, така че през 2012 г. годишното производство ще бъде с 14 % по-малко“.
(341)
Равнището на запасите през 2010 г. наистина е било ниско, вж. таблица 10 по-горе. Това се е дължало на намаление на производството през 2009 г., когато няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР (42). Промишлеността на Съюза обаче е увеличила равнищата си на запаси с над 150 % през 2011 г. и оттогава продължава да ги увеличава. Позоваването на заявленията относно донякъде оскъдните количества на материалните запаси само за 2010 г. не е уместно; вместо това следва да се определи тенденцията за целия разглеждан период.
(342)
Освен това в някои части от цитираните текстове се прави позоваване на намалени равнища на ефективност на производството в резултат от ремонтиране/възстановяване на пещите. Както е обяснено в съображение 241 по-горе, това ремонтиране/възстановяване е присъщо за този отрасъл и е обичайно създаването на запаси предвид ремонта/възстановяването на дадена пещ, които да позволят да продължи снабдяването на основните клиенти.
(343)
Освен това промишлеността на Съюза би могла да инвестира в допълнителен капацитет при наличие на равнопоставени условия на конкуренция, позволяващи на промишлеността на Съюза да реализира печалба, която да обосновава и да дава възможност за разширяване на капацитета.
(344)
Производственият капацитет и запасите на Съюза не се считат за недостатъчни и поради това не биха могли да са допринесли за вредата, така че не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.5. Въздействие на икономическата криза
(345)
Няколко страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето от страна на промишлените отрасли на ползвателите (като автомобилната промишленост и пазара на вятърна енергия).
(346)
Правителството на КНР цитира няколко производители от Съюза, като например финансовите отчети за 2010 г. на European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“), в които се посочва, че „този спад отчасти се обяснява с голямата зависимост на тази дейност от пазара на вятърна енергия, като неговото състояние продължи да се влошава поради трудностите за участниците на този пазар да финансират нови проекти“, финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess, в които се посочва, че „след въвеждането на антидъмпинговите мерки срещу китайския внос Lanxess получи възможност да повиши своите продажни цени. През втората половина на 2011 г. обаче отбелязваме намаление с 16 % в сравнение с 2010 г. поради низходящата тенденция в развитието на икономиката“, и финансовите отчети за 2012 г. на EOCF, в които се посочва, че оборотът за 2012 г. „се дължи главно на продължаващата икономическа криза, която не ни позволява да работим с пълен капацитет“.
(347)
Между 2010 г. и 2011 г. при потреблението на Съюза на продукти от стъклено влакно действително се наблюдава спад от 3 %. До края на РП обаче потреблението на Съюза отново се е увеличило с 6 процентни пункта.
(348)
Цитираният текст, че едно от дружествата е трябвало да намали цените си с 16 % през втората половина на 2011 г. в сравнение с 2010 г. дава само частична представа за положението през 2011 г. При разследването бе установено увеличение с 8 % на единичната цена за цялата 2011 г. (в сравнение с 2010 г.).
(349)
Освен това докато промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г., тя е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР, подбил цените на промишлеността на Съюза.
(350)
Икономическият спад между 2010 г. и 2011 г. би могъл да се приеме като допринасящ за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Икономическият спад обаче не обяснява реализирането на загуби от страна на промишлеността на Съюза през 2012 г. и РП. Основните загуби са настъпили едва след икономическия спад в период, когато потреблението отново е нараствало.
(351)
По отношение на цитирания текст от Owens Corning за 2011 г. е важно да се отбележи, че той идва от EOCF, което представлява търговска единица на Owens Corning за всички негови предприятия в Европа и Близкия изток. Освен сходния продукт EOCF през този период е продавало също продукти от нетъкан текстил, тъкани, покривни продукти (покривни шиндри (shingles)) и изолационни продукти, които не са обхванати от процедурата. Поради това цитираният текст не се отнася конкретно за сходния продукт на пазара на Съюза.
(352)
Що се отнася до цитирания текст от Owens Corning за 2011 г., той се отнася конкретно до осъществяваното от EOCF производство на тъкани в една от неговите фабрики. Като се има предвид, че тъканите не са част от сходния продукт, посоченият цитиран текст не се отнася към разглеждания случай.
(353)
Предвид горепосочените обстоятелства икономическият спад може да е оказал отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, но не до такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
1.2.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР
(354)
Някои от страните заявиха, че вредата е причинена по-скоро от остарялата технология на промишлеността на Съюза в сравнение със съвременните технологии, прилагани от китайските производители износители, отколкото от дъмпинга или субсидирането на разглеждания продукт.
(355)
При разследването обаче се потвърди, че промишлеността на Съюза също използва съвременни производствени процеси. Поради това твърдението, че състоянието на използваната от промишлеността на Съюза технология е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.7. Самопричинена вреда
(356)
Няколко страни заявиха, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като i) цените, предлагани от производителите от Съюза през 2014 г., са били по-ниски от офертите, които тези страни са получавали от китайските производители износители, ii) инвестициите, направени от заявителите през последните години, са в противоречие с наличието на вреда, тъй като големите инвестиции са трудно съвместими с представата за понасяща вреда промишленост, но същевременно не са позволили постигането на по-голям пазарен дял на промишлеността на Съюза, iii) инвестициите, направени от заявителите, може да са били свързани с преструктуриране и изграждане на допълнителен капацитет за производство на „погрешни“ продукти от стъклено влакно, например на продукти, за които има по-ограничено търсене, а не например за нарязани влакна, за които страните твърдят, че е имало значително търсене и всъщност потенциален недостиг на предлагането в Съюза.
(357)
По отношение на първото твърдение относно по-ниските цени, предлагани от производителите от Съюза, следва да се отбележи, че то се отнася до събитие, настъпило след РП, така че не бе възможно да се вземат предвид равнищата на цените през 2014 г. Освен това, като се има предвид, че пещите функционират на 24-часов режим и че намаляването на производството е много скъпа операция, промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял чрез продажби на по-ниски цени, като е продължила да покрива част от постоянните си разходи.
(358)
Предвид големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза пред последните години, следва да се припомни, че при тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи. Поради това тези инвестиции са присъщи на промишлеността и са необходими за поддържане на настоящия капацитет. Инвестициите, заделяни за научноизследователска и развойна дейност, също така са необходими, за да се остане на пазара и да се отговаря на нуждите на клиентите.
(359)
По отношение на третото твърдение относно предполагаемите „погрешни“ инвестиции за продукти, различни от нарязани влакна, следва да се отбележи, че i) промишлеността на Съюза се е преструктурирала с цел да бъде в състояние да предлага широка гама от продукти. Не бяха представени доказателства, че такъв вид преструктуриране не е било икономически жизнеспособно, и ii) прекратеното производство на нарязани влакна, настъпило вследствие на преструктурирането през последните години, е било прехвърлено в друг производствен обект, който е бил преоборудван за тази цел.
(360)
Правителството на КНР заяви, че производителите от Съюза са поддържали запаси от внос от трети държави и цитира текст от финансовите отчети за 2011 г. на един от производителите от Съюза, в който се посочва следното: „Стоковите материални запаси (в размер на 21,4 милиона евро към 31 декември 2011 г.) се увеличават вследствие на световното забавяне на растежа в нашата област на стопанска дейност през втората половина на годината, като запасите се състоят до 75 % от готови продукти, внесени от дружества от […] [нашата] група извън Европа, а останалата част се състои предимно от материали и продукти, необходими за свързаната с тъканите дейност“.
(361)
Увеличението на отчетените за 2011 г. равнища на запасите на този производител от Съюза се обяснява с натрупването на запаси за снабдяване на един от неговите заводи извън ЕС, когато през 2012 г. в него е извършено възстановяване на пещ. Не би се наложило извършването на внос от други заводи извън ЕС, ако продуктите за завода извън ЕС е могло да бъдат произведени в Съюза.
(362)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска да се поясни дали този внос е бил с произход от КНР, или от други държави, и какви са били неговите обеми. Включените в извадката производители от Съюза обаче не са купували разглеждания продукт от КНР през разглеждания период.
(363)
Правителството на КНР заяви също така, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като производителят от Съюза - 3B Fibreglass, е решил да възстанови запасите за BASF през 2011 г. в момент, когато производството е било недостатъчно. То цитира следния текст от финансовите отчети на 3B Fibreglass за 2011 г.: „да възстанови запасите ни за BASF и да извърши ремонта в студено състояние на пещ № 2.“
(364)
Нормалното поведение в бизнеса обаче е да се подсигурят запаси, за да бъде възможно изпълнението на договорните задължения към ключовите клиенти. Освен това в цитирания текст също така се прави позоваване на планирания ремонт на пещта, за който се изисква да се направят запаси, за да бъде възможно извършването на доставки към клиентите (и изпълнението от страна на 3B на договорните споразумения за доставки на клиентите) по време на ремонта.
(365)
Предвид горепосоченото твърдение за самопричинена вреда, която е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.8. Експортни продажби на производителите от Съюза и преместване с цел по-голяма близост до пазарите
(366)
Правителството на КНР заяви, че твърдяната вреда, ако има такава, е причинена от решението за преместване на мястото, където са разположени промишлените предприятия на ползвателите. То добавя, че това не е станало само на равнището на Съюза, а и в световен мащаб. Правителството на КНР посочва, че производителят от Съюза P + D е разширил дейността си в Русия и Индия, производителят от Съюза 3B е разширил дейността си в Тунис, производителят от Съюза PPG е разширил дейността си в КНР, а производителят от Съюза Ahlstrom е преместил производството си от Европа в КНР в началото на 2011 г., за да обслужва по-добре отбелязващите растеж пазари на вятърна енергия в Азия и по-специално в КНР.
(367)
Като се има предвид, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони определено се вписва в рамките на присъствието в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче дали да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда.
(368)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори твърдението си, че големите инвестиции в чужбина са лишили Съюза от производствени дейности, работни места и експортни продажби и следователно са причинили вреда.
(369)
Това твърдение не е подкрепено с доказателства. Производителите на стъклено влакно работят в съответствие с модел относно регионалната близост, при който доставките за клиентите се извършват от производствени предприятия, разположени в съответния техен регион. Показателите, свързани с капацитета и заетостта, не показват, че потенциалните големи инвестиции в чужбина са били направени в ущърб на дейността в Съюза.
(370)
Правителството на КНР заяви също така, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза е имал сериозно отрицателно въздействие, което не е било анализирано от Комисията.
(371)
При настоящите разследвания обемът на експортните продажби на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) е бил между 11 % и 13 % от общите продажбите на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) през периода от 2010 г. до края на РП. Аналогично по време на първоначалното антидъмпингово разследване този обем е варирал между 10 % и 14 % през периода от 2006 г. до септември 2009 г. Като се има предвид, че колебанията в обемите на износа не са значителни и съответстват на обемите на износа от предишното антидъмпингово разследване, промените в експортните продажби не са имали сериозно отрицателно въздействие, както е посочено по-горе.
(372)
По горепосочените причини експортните продажби на производителите от Съюза и преместванията не са допринесли за вредата, така че не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.9. Обменен курс EUR/USD
(373)
Правителството на КНР заяви, че китайските доставки включват рискове, свързани с по-високата сложност от гледна точка на логистиката и колебанията на обменните курсове, и че поради това клиентите не са склонни да бъдат изложени в прекомерна степен на такива рискове. Един от ползвателите заяви, че китайските цени на продуктите от стъклено влакно зависят в голяма степен от обменния курс на еврото спрямо щатския долар. Предвид факта, че курсът на щатския долар от 2000 г. насам постепенно е ставал по-нисък в сравнение с еврото, се твърди, че това би могло да е прекъснало причинно-следствената връзка.
(374)
В началото на 2000 г. еврото определено е било по-слабо в сравнение с щатския долар, отколкото днес. Въпреки това следва да се отбележи, че обменният курс EUR/USD е бил относително стабилен през разглеждания период. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза въпреки това е намаляла значително от 3 % на - 4 %. Дори и обменният курс EUR/USD да може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през периода от 2011 г. до края на РП.
(375)
Поради това обменният курс EUR/USD не е допринесъл за вредата и не е могъл да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
1.3. Заключения относно причинно-следствената връзка
(376)
В заключение, горният анализ показа, че е налице увеличение на обема и на пазарния дял на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. Натискът, упражняван от нарастването на дъмпинговия и субсидирания внос на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажните си цени с пазарните условия и с отбелязаното увеличение на разходите. Дори след намаляването на продажните си цени, включените в извадката производители от Съюза не са успели да задържат пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до неустойчивото положение да се реализират загуби.
(377)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ се прави заключението, че дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент и на член 8, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент.
(378)
Известните фактори, различни от дъмпинговия или субсидирания внос, бяха подложени на оценка в съответствие с член 3, параграф 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент. За нито един от тези фактори, анализирани поотделно или заедно, не бе установено, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(379)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията само е отхвърлила аргументите на заинтересованите страни, вместо да разгледа всички известни фактори, различни от дъмпинговия внос, който са причинили вреда на промишлеността на Съюза.
(380)
Комисията е проучила въздействието на следните други фактори: вноса от други държави, производствените разходи, промените в потреблението, производствения капацитет и запасите, икономическата криза, конкурентоспособността на вноса от КНР, самопричинената вреда, експортните продажби на производителите от Съюза и преместването, както и обменния курс EUR/USD. При разследването не бяха установени други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(381)
В съответствие с член 31 от основния антисубсидиен регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно причиняващото вреда субсидиране съществуват неоспорими основания да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(382)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си в съответствие с член 31, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Комисията изпрати въпросници на 5 независими вносители и на 34 ползватели. В крайна сметка 2 вносители и 13 ползватели представиха изцяло попълнен въпросник в рамките на определените срокове. В допълнение няколко ползватели и сдружения на ползватели се отзоваха в хода на разследването, като изпратиха писма, в които изразяват възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай. Правителството на КНР и CCCLA също представиха изявления с искания да не бъдат налагани каквито и да е мерки в този случай.
(383)
При първоначалното антидъмпингово разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като междинното преразглеждане е ограничено до вредата, констатациите относно интереса на Съюза към този момент остават валидни. Поради това представеният по-долу анализ се отнася до антисубсидийното разследване.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(384)
Съществуващите антидъмпингови мерки не са довели до намаляване на дъмпинговия внос от КНР и не са облекчили промишлеността на Съюза. Както е посочено по-горе, промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда вследствие на ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Неналагането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на включените в извадката производители от Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2010 г. на - 4 % до края на РП. Всяко допълнително влошаване на резултатите в крайна сметка би довело до прекъсване на работата на производствените линии и до нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(385)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на рентабилността е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос на ниски цени с произход от КНР. Поради това се очаква налагането на антисубсидийни мерки да сложи край на понижението на цените и на загубата на пазарен дял и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, в резултат на което рентабилността на промишлеността на Съюза ще се подобри до равнищата, които се считат за необходими за тази капиталоемка промишленост.
(386)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от причиняващия вреда дъмпинг, установен по време на разследването.
(387)
Съответно се прави заключението, че налагането на антидъмпингови мерки определено би било в интерес на промишлеността на Съюза.
(388)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че засилените мерки не биха довели до никакво облекчение за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че първоначалните мерки от 2011 г., както изглежда, не са имали никакъв ефект.
(389)
Комисията отхвърля това твърдение и се позовава на съображенията по-горе, в които се стига до заключението, че ако не се наложат засилени мерки, това най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите
(390)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе изготвена извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Дейностите, свързани с разглеждания продукт, са представлявали само незначителна част от общия оборот на двамата вносители (по-малко от 0,5 %). И двамата възразиха срещу евентуалното повишаване на равнището на антидъмпинговите мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(391)
Общо вносът, деклариран от тези двама вносители, е представлявал значителен дял от целия внос от КНР през РП, и поради това бе счетен за представителен по отношение на вносителите в Съюза. Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на подкрепени с доказателства коментари. Въз основа на това бе направено заключението, че предвид ограничения дял на разглеждания продукт в общата дейност на вносителите, налагането на мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху общия интерес на вносителите от Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(392)
Сходният продукт се използва в широк спектър от приложения, като например в автомобилната промишленост, в турбини за вятърна енергия, в областта на морското дело, транспорта, аерокосмическата област и инфраструктурата. Съдействие бе оказано от широк кръг от потребители, които бяха групирани според сектора на дейност: производители на компоненти, производители на композитни материали, производители на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани и производители на вятърни турбини. Това позволи на Комисията да направи оценка на въздействието от засилените мерки по отношение на различните видове ползватели.
(393)
Оказалите съдействие ползватели са закупили около 13 % от разглеждания продукт от КНР по време на РП. Съответно по-голямата част от сходния продукт е закупена от други източници, като трети държави и промишлеността на Съюза. Само една малка част от тях са купували разглеждания продукт изключително от КНР.
(394)
Съществува широк спектър от отрасли надолу по веригата, използващи сходния продукт, предприятията на които се различават и по размер, като сред тях има както дружества, действащи в световен мащаб, така и МСП. От представената по време на разследването информация освен това изглежда, че промишлеността на ползвателите от Съюза осигурява работа на значителен брой хора, оценяван на 100 000 души, въпреки че не бяха представени изчерпателни и подкрепени с доказателства данни.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на ползвателите
(395)
Въз основа на отговорите на въпросника като цяло бе направено заключението, че използващите стъклени влакна отрасли на ползвателите са в относително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие ползватели съобщиха, че са получавали печалба от продажбите на своите продукти, в които се използва разглежданият продукт, през целия разглеждан период. Същевременно само няколко ползватели съобщиха, че са имали загуба от тази дейност през РП, като печалбата на редица други е била в границите от 2 % до 22 %. Следователно дори и при прилагане на настоящите мерки отраслите на ползвателите все още са били в състояние да реализират печалба.
(396)
Въз основа на получените данни за всяка от групите ползватели бе извършен анализ на въздействието върху тях.
(397)
При разследването бе установено, че в зависимост от характеристиките на различните отрасли на ползвателите възможността за прехвърляне на дадено увеличение на митото върху техните клиенти се различава и поради това въздействието от увеличаване на митото върху маржа на печалбата ще бъде различно за всеки отрасъл на ползвателите.
(398)
Накратко, налагането на комбинираните мерки би довело до намаляване на печалбата на ползвателите с по-малко от един процентен пункт за по-голямата част от отраслите на ползвателите, с изключение на промишлеността за производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. При последната промишленост делът на разглеждания продукт в производствените разходи е по-висок отколкото при другите засегнати отрасли на ползвателите. Следователно по-специално тези ползватели ще бъдат засегнати в по-голяма степен, отколкото другите ползватели, по отношение на които бе извършена оценка.
(399)
Въз основа на гореизложения анализ съществува голяма вероятност ползвателите от отраслите, свързани с производството на компоненти, композитни материали и вятърни турбини, да могат да поемат частично или изцяло увеличението на разходите. Освен това те също така биха били в състояние да прехвърлят част от увеличените разходи върху своите клиенти. В това отношение един от основните ползватели, осъществяващ дейност в производството на вятърни турбини, заяви, че приема заключенията от разследването и че ще поеме митата.
(400)
Това като цяло ограничено въздействие върху рентабилността също означава, че заетостта на равнището на промишлеността на ползвателите не е застрашена от предложеното увеличение на митата в степента, заявена от няколко ползватели.
(401)
Във всеки случай всяко евентуално отрицателно въздействие би било смекчено от непрекъснатия достъп на ползвателите до вноса от трети държави. Налагането на мерки не възпрепятства потребителите да се снабдяват от различни доставчици.
(402)
След оповестяването на окончателните заключения няколко ползватели заявиха, че аргументите на ползвателите са били отхвърлени въз основа само на заявления с качествен характер. Те също така заявиха, че намаляването на маржа на печалбата им е много по-голямо от един процентен пункт, както е посочено в съображение 398 по-горе, особено когато се разглежда въз основа на отделен продукт.
(403)
Тези твърдения се отхвърлят по изложените по-долу съображения. Въз основа на предоставените от ползвателите данни Комисията извърши подробни изчисления за оценка на количественото въздействие от засилването на мерките върху рентабилността на ползвателите. Отраслите, използващи разглеждания продукт, са разнородни и показват големи разлики по отношение на размера на предприятията (като сред тях има както МСП, така и многонационални предприятия), зависимостта им от разглеждания продукт, приложенията на техния краен продукт и клиентската им база (от малки до големи дружества, извършващи продажби в Съюза или експортни продажби). Както вече беше обяснено по-горе в съображение 398, Комисията признава, че някои сегменти на ползвателите ще бъдат засегнати в по-голяма степен отколкото други. Въз основа на данните, предоставени от оказалите съдействие ползватели, делът на използвания разглеждан продукт, закупуван от КНР, е бил доста ограничен (по-малко от 13 % - вж. съображение 393). Освен това делът на разглеждания продукт от КНР в общия размер на производствените разходи като цяло също е бил ограничен, т.е. средно по-малко от 4 %. Въпреки това последният е значително по-висок по отношение на разгледаното по-горе производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. Въздействието от увеличение на митата бе изчислено при хипотезата, че обемът на закупените от КНР стъклени влакна ще бъде подобен на посочения през РП и че цените на вноса от КНР ще подлежат на мита в размер на около 30 %, въпреки че спрямо по-голямата част от китайските производители износители ще се прилагат по-ниски мита. При тази хипотеза изчисленията показаха, че средно за всички оказали съдействие ползватели въздействието от увеличението на цената на разглеждания продукт с произход от КНР върху рентабилността ще бъде по-малко от един процентен пункт, както е посочено по-горе.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(404)
Няколко ползватели заявиха, че голяма част от продуктите от стъклено влакно, от които се нуждае промишлеността на ползвателите, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано начинание от технологична гледна точка.
(405)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на разглеждания продукт могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко ползватели, към настоящия момент в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Освен това при разследването бе установено, че ползвателите обикновено имат голям брой възможности за снабдяване като резервни варианти и често пъти са предпочитали продукта на няколко доставчици, за да не бъдат зависими от един доставчик. Следва също да се припомни, че предназначението на мерките не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(406)
Поради това е малко вероятно налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт от КНР да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на промишлеността на ползвателите.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън Съюза продукти надолу по веригата
(407)
Няколко ползватели заявиха, че са изправени пред ожесточена конкуренция от страна на производители извън Съюза и поради това не биха били в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на разглеждания продукт върху своите клиенти, тъй като това ще доведе до загуба на продажби. Предвид разнообразието от дружества на ползвателите възможността за прехвърляне на потенциалното увеличение на разходите върху потребителите ще бъде различна в зависимост от вида на ползвателя. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, в повечето случаи оборотът и рентабилността на ползвателите, които нямат възможност да прехвърлят по-голямата част от увеличението на разходите, биха били засегнати само в ограничена степен.
(408)
Няколко ползватели изразиха загриженост, че налагането на антисубсидийни мита би довело до неблагоприятно положение от гледна точка на конкуренцията спрямо доставчици извън Съюза, които имат достъп до разглеждания продукт, без да им бъдат налагани мерки. Ползвателите твърдят, че са в конкуренция с вноса от КНР на техните пазари надолу по веригата. Налагането на комбинирани мерки допълнително би влошило състоянието на конкуренцията. Предвид тези обстоятелства бе заявено, че не би било възможно да се прехвърли увеличението на цените на суровините върху клиентите. Освен това бе заявено, че това би довело до преместване на производството извън Съюза, което би довело до значителни загуби на работни места.
(409)
Следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антисубсидийни мерки би могъл да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на мерки, ако те са обосновани. Посочените разследвания се отнасят до конкретен продукт. Всяка промишленост на ползвателите има пълното право да прибегне до търговското право на Съюза и да поиска антидъмпингово разследване по отношение на своите продукти. Освен това решенията на дружествата относно избора на място на установяване зависят от голям брой фактори. Малко вероятно е решението за преместване да зависи единствено от митата върху една от суровините.
(410)
Няколко страни заявиха, че производителите от Съюза са международни дружества, които са собственост на чуждестранни лица, и че по-голямата част от смесените дружества обаче са малки или средни по големина и са собственост на местни лица. Тези МСП заявиха, че увеличението на митата ще доведат до загуба на работни места. От CCCLA заявиха също така, че когато ползвателите се преместят поради увеличението на митата, в Съюза ще има загуба на работни места. Освен това един ползвател заяви също така, че всяко преместване от страна на ползвателите ще доведе също така до по-малки продажби за промишлеността на Съюза.
(411)
Комисията отдава еднакво значение на всички работни места в Съюза, независимо от собствеността и големината на дружеството. В това отношение Комисията се позовава също на съображения 400 и 403. Освен това Комисията счита твърденията относно преместването, потенциалната загуба на работни места и по-малките продажби за промишлеността на Съюза за спекулативни и неподкрепени с доказателства.
(412)
Няколко страни заявиха, че продуктите понастоящем се произвеждат в Съюза за предлагане на световния пазар в конкуренция с трети държави. Един потребител заяви, че той може да внася разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплаща антидъмпингови мита, при положение че произвежданият от него краен продукт след това се изнася извън Съюза. Резултатът от това обаче е, че този ползвател може да предложи на своите клиенти извън Съюза по-конкурентни цени, отколкото на клиентите си в Съюза.
(413)
Наистина ползвателите могат да внасят разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплащат антидъмпинговите мита, при положение че произвежданият от тях краен продукт след това се изнася извън Съюза. Това обаче не променя заключенията на Комисията в настоящото разследване.
3.4. Недостиг в предлагането
(414)
Един ползвател заяви, че промишлеността на Съюза не е в състояние да удовлетвори изцяло търсенето в Съюза, по-специално по отношение на някои видове големи поръчки на пригодени към нуждите на клиентите продукти от стъклено влакно. Освен това този потребител заяви, че най-вероятно поради ограничения производствен капацитет на Съюза нито един производител от Съюза няма да бъде склонен да задели голяма част от капацитета си за снабдяването само на един отделен клиент. Друг ползвател заяви, че по отношение на нарязаните влакна не е налице прекомерно предлагане и че отстраняването на КНР от пазара на Съюза би довело, особено предвид перспективата за увеличаване на търсенето, до значителни проблеми с доставките на пазара на Съюза. Правителството на КНР цитира заявеното от производителя от Съюза 3B, че промишлеността не е въвеждала в експлоатация нов топилен капацитет от 2002 г. насам и че за да се отговори на потребностите на пазара, по-специално в Европа, е необходим допълнителен производствен капацитет в размер на 200 000 тона.
(415)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидсубсидийните мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на Съюза, а не да се премахне вносът. Предложените мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР, дори когато цените им не причиняват вреда, и следователно ще дадат възможност за непрекъснатото наличие на внос на нарязани влакна, както и на други продукти от стъклено влакно от КНР на пазара на Съюза.
(416)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да се справи с евентуален недостиг на нарязани влакна, настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза дава възможност за известно допълнително производство от страна на промишлеността на Съюза.
(417)
Нарязаните влакна подобно на всички други видове на разглеждания продукт могат също да бъдат внасяни в Съюза от трети държави като Малайзия.
(418)
Освен това китайските производители на стъклени влакна са изградили заводи в по-голяма близост до Съюза (в Египет и Бахрейн) като база за снабдяване на пазара на Съюза.
(419)
Предвид горепосоченото може да се заключи, че въпросът за евентуалния недостиг в предлагането на нарязани влакна може да бъде разрешен чрез по-широкото използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез внос от други служещи като източници държави, както и чрез непрекъснат внос от КНР на непричиняваща вреда цена.
(420)
Въз основа на горните раздели се стигна до заключението, че цялостното въздействие от налагането на комбинирани мерки върху отраслите на Съюза надолу по веригата е ограничено и няма да надхвърли положителното въздействие от мерките за промишлеността на Съюза.
(421)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че е трудно да се разбере, че производителите от Съюза разполагат с неизползван капацитет, като се има предвид, че съществува недостиг на стъклени влакна, а цените на пазара на Съюза се увеличават. Няколко страни повториха твърденията си, че налагането на допълнителни мерки ще доведе до недостиг в предлагането от производители от Съюза.
(422)
За разглеждания период при разследването не бе установено наличието на недостиг в предлагането. Що се отнася до евентуален бъдещ недостиг в предлагането, Комисията счита, че увеличението на митата няма да възпрепятства вноса в Съюза от КНР и от трети държави, както е изложено по-горе.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(423)
Въз основа на горепосоченото се очаква, че налагането на комбинираните мерки ще предостави възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез увеличаване на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за промишлеността на Съюза и нейните доставчици.
(424)
Поради това се прави заключението, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че последиците от предложените мерки са подценени. Те твърдят, че Комисията се отнася с по-голямо доверие към твърдението на малка група производители на стъклени влакна, отколкото към съпротивата на много по-голяма но фрагментирана група от предимно малки и средни по големина поддоставчици, които не са имали реална възможност да отговорят, упражнявайки същото влияние.
(426)
Тези твърдения се отхвърлят, тъй като на ползвателите бяха дадени много възможности да заявят своя интерес по време на разследването. Много от тях го направиха и тяхната информация бе проучена внимателно и взета предвид. По време на разследването бе отдадено значение на всички заинтересовани страни.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ И АНТИСУБСИДИЙНИ МЕРКИ
(427)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидията, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното причиняване на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия и субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(428)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(429)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос. Както при първоначалното разследване бе използвана целева печалба от 5 %.
(430)
APFE поиска целевата печалба да е 10 % - 12 %. APFE заяви, че при целевата печалба за целите на анализа следва да се вземе предвид необходимостта такава много капиталоемка промишленост да постигне задоволителна възвръщаемост на вложения капитал, както очакват инвеститорите. APFE се позовава също така на доклад на Stern Business School of New York University, в който се изчислява среднопретеглената цена на капитала (WACC), която съчетава разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал за различни промишлени отрасли (43). В доклада на Stern се изчислява, че средната стойност на WACC за промишлеността за производство на стъклени влакна е между 8,3 % и 8,4 %. Освен това APFE се позовава на печалба от 8,3 %, използвана в Китай в случая „Слънцезащитно стъкло“ (44). Сдружението освен това твърди, че като се има предвид, че разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал са малко по-високи в Съюза отколкото в САЩ, стойността за Съюза би била малко по-висока - в интервала от 10 % до 12 %.
(431)
Действителната печалба, реализирана по време на разглеждания период, не може да бъде използвана, тъй като все още има значителни обеми на дъмпингов внос от КНР, въпреки настоящите мита, които са в сила.
(432)
В случая със слънцезащитното стъкло от КНР е използвана целева печалба от 8,3 %, тъй като това е била средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това все още не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция (т.е. печалба, която все още не е засегната от дъмпинговия внос).
(433)
Макар да е безспорно, че промишлеността на Съюза е много капиталоемка, APFE не бе в състояние да докаже, че целевата печалба, основаваща се на WACC от доклада на Stern, отговаря на приложимия тест. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(434)
След оповестяването на окончателните заключения APFE заяви, че констатациите относно целевата печалба следва да бъдат преразгледани, като се има предвид, че промишлеността на Съюза е в състояние да постигне равнища на печалба над 5 % по отношение на някои видове продукти, като например нарязаните влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) за нетъкан текстил и WUCS за употреба с гипсови продукти, където те могат да се конкурират лоялно с вноса от трети държави и когато не се сблъскват с агресивно подбиване на цените от страна на китайски продукти от стъклено влакно, които са предмет на дъмпинг и субсидиране.
(435)
При предишното разследване бе използвана целева печалба от 5 %. Поради липсата на подкрепени с доказателства аргументи по отношение на променените условия на пазара, които биха обосновали по-висока целева печалба, се запазва тази целева печалба.
(436)
Освен това макар и WUCS, както и всички други видове на разглеждания продукт, да се използват като материал за подсилване, WUCS имат ограничен срок на годност и по-високи транспортни разходи поради теглото на съдържанието на вода (вж. съображение 63). WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(437)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители от КНР и среднопретеглената непричиняваща вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза по време на разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(438)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(439)
След проверка Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител.
(440)
В резултат на това бяха установени следните равнища на отстраняване на вредата:
Дружество
Равнище на отстраняване на вредата
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Други оказали съдействие дружества
26,1 %
(441)
Един ползвател заяви, че всички факти са останали без промяна и че поради това единствената възможност Комисията да достигне до заключение, че вредата, за която се твърди, че е причинена от вноса от КНР, е станала по-голяма, е ако Комисията е използвала различна методология за изчисляване на маржа на вредата в сравнение с първоначалното разследване.
(442)
Фактите не са останали без промяна. Поради това, като се прилага методологията от първоначалното разследване, изчисляването на настоящия марж на вредата води до различен резултат с оглед на промяната на залегналите в основата данни, като например разходите, цените и загубите.
(443)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител изрази учудване каква промяна в обстоятелствата би обосновала изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите вместо извършване на просто сравнение на средните цени, както това е направено при първоначалното разследване.
(444)
Комисията счита, че основната методология при настоящите разследвания, е същата като прилаганата при предишното разследване. Бе изготвена извадка и всяко сравнение бе извършено с използване на сходни елементи. Изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите даде възможност за извършване на по-подробно и точно изчисление, но това не може да се разглежда като промяна в методологията.
(445)
Същият производител износител също така заяви, че матовете от нарязани влакна, изработени от нишки от стъклено влакно, представляват част от разглеждания продукт, но че при изчисляването на маржа на вредата не се вземат предвид контролните номера на продуктите за матовете от нарязани влакна. Производителят износител изрази учудване дали i) производителите от Съюза вече не произвеждат тези матове от нарязани влакна и ii) защо Комисията в миналото не изглежда да е имала трудност при намирането на заместител на основен вид на продукта за целите на изчислението на маржа на вредата, дори и в случаите, когато не е имало точно съвпадение по отношение на контролния номер на продукта.
(446)
Разглежданият продукт наистина обхваща матовете от нарязани влакна и някои (субекти на) производителите от Съюза произвеждат тези матове. Включените в извадката производители от Съюза са произвеждали някои видове матове, които не са били внасяни от КНР по време на РП. Въпреки това като цяло съответствието на контролните номера на продуктите е било голямо и поради това не е имало нужда от използване на заместители на продуктите.
(447)
Освен това този производител износител изрази учудване i) защо е било необходимо коригиране в зависимост от равнището на търговия и на кого производителите от Съюза действително продават своите продукти, и ii) защо по отношение на китайските продажби разходите на ЕС за транспорт до складовете и разходите за складиране не са били взети предвид в маржа на вредата.
(448)
Продажбите на включените в извадката производители от Съюза са осъществявани предимно директно с крайните потребители. По отношение на включените в извадката китайски износители случаят не е такъв. Голяма част от продажбите са извършвани чрез дистрибутори или други междинни канали за продажба. Поради това бе счетено, че като се приравнят всички продажби до равнището на продажби на краен потребител, това би направило цените сравними в по-голяма степен. В съответствие със стандартната методология при изчислението на подбиването на цените се вземат предвид разходите след вноса, докато маржът на вредата се основава на CIF стойността на китайските експортни продажби.
(449)
Производителят износител също така изрази учудване защо съществуващото антидъмпингово мито не се включва в маржа на вредата, при положение че включването на това мито в CIF стойността би било в съответствие с прилаганата методология по отношение на подбиването на цените.
(450)
Маржът на отстраняване на вредата, представен в настоящия регламент, отразява пълния марж, необходим за отстраняването на вредата. Ако съществуващият антидъмпингов марж бе включен в маржа на отстраняване на вредата, резултатът би бил само марж на частичното ѝ отстраняване.
(451)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят заяви, че тъй като за Jiangsu Changhai Group е установено, че не е оказало пълно съдействие при разследването (вж. раздел В.2.1 по-горе), информацията относно експортната цена на Jiangsu Changhai Group е ненадеждна и поради това не следва да се използва при изчисляването на маржа на вредата. Жалбоподателят заяви, че експортната цена на групата може да се окаже невярна, в случай че се установи въз основа на производствените разходи на дружеството, които не са могли да бъдат надлежно проверени поради неоказването на пълно съдействие при разследването. Експортната цена на групата следва да бъде установена по-скоро въз основа на наличните факти в съответствие с член 18, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(452)
Както е обяснено в съображение 92, в рамките на групата разглежданият продукт не е бил изнасян от дружеството, предоставило подвеждаща информация, а само от OCH. OCH обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата (например бяха предоставени фактури, които Комисията провери на място). Поради това Комисията няма причина да поставя под съмнение експортната цена на групата. Изчисляването на маржа на вредата бе извършено въз основа на действителната проверена експортна цена - така както е посочена във фактурите за продажбите - независимо от начина, по който е била определена и независимо от това дали се е основавала на производствените разходи на дружеството. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Окончателни мерки
(453)
Антисубсидийното разследване бе проведено едновременно с преразглеждането на антидъмпинговите мерки, ограничено до вредата. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва в съответствие с член 15 от основния антисубсидиен регламент да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата.
(454)
Въз основа на тази методология и на фактите по случая, и по-специално на факта, че мерките са ограничени от маржа на вредата, Комисията счита, че в настоящия случай не възниква проблем с „двойното отчитане“.
(455)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследванията. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследванията.
(456)
За другите оказали съдействие невключени в извадката китайски производители износители, които са изброени в приложение I, ставката на окончателното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките, установени за оказалите съдействие включени в извадката производители износители, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, спрямо който се прилагат разпоредбите на член 28, параграф 1.
(457)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител поиска спрямо него да бъде приложено индивидуално третиране съгласно член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и да му бъде изчислен индивидуален дъмпингов марж.
(458)
Предвид факта обаче, че частичното междинно преразглеждане е ограничено до вредата, дъмпинговите маржове, установени при предишното антидъмпингово разследване, остават непроменени. Поради това искането за индивидуален дъмпингов марж бе отхвърлено.
(459)
Въз основа на горепосоченото ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Китайски износител
Дъмпингов марж (установен при първоначалното разследване)
Марж на субсидията
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Други оказали съдействие дружества
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Ставки на митото за всички останали дружества
10,3 %
19,9 %
(460)
Индивидуалната ставка на антидъмпинговото и антисубсидийното мито за дружествата, посочена в настоящия регламент, е установена въз основа на констатациите от настоящите разследвания. Следователно тя отразява установената по време на посочените разследвания ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е посочено изрично в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(461)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на индивидуалната ставка на митото в случай на последваща промяна на наименованието на неговия субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (45). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него ставка на митото, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(462)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, равнището на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществували износ за Съюза по време на РП.
3. Гаранция (поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг)
(463)
Един китайски производител износител предложи гаранция (поемане на ангажимент) по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 13, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. В предложението за гаранция се съдържаха минимални вносни цени (МВЦ) за няколко основни вида и подвида продукти от разглеждания продукт.
(464)
Комисията счита, че разглежданият продукт съществува под формата на многобройни продуктови подвидове и качества, като при тях разликата в цените може да достигне до 700 %. Поради това съществува голям риск от кръстосано компенсиране. В рамките на един вид на продукта цените също може да се различават до 550 % в зависимост от продуктовите подвидове. Освен това различните МВЦ, предложени от китайския производител износител, бяха доста под непричиняващата вреда цена и поради това не могат да отстранят вредата, понасяна от промишлеността на Съюза.
(465)
Предвид горепосоченото, за митниците не би било възможно да разграничават спецификациите без индивидуален анализ на всяка сделка с цел внос, за да се определи в коя група от МВЦ попада продуктът, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим.
(466)
Освен това дружеството изнася за Съюза и други продукти, спрямо които няма наложени мерки. Следователно съществува риск от компенсиране, ако тези продукти се продават на едни и същи клиенти. Някои от неговите клиенти в Съюза са свързани дружества, които търгуват и с други свързани дружества извън Съюза. Тези сложни търговски и стопански връзки създават допълнителни потенциални рискове от кръстосано компенсиране.
(467)
Въз основа на гореизложеното предложението за гаранция бе отхвърлено.
(468)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно изравнително мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
10,2
Всички останали дружества
10,3
A999
(3) Индивидуалните изравнителни митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
(4) Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Член 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета се заменя със следното:
1)
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2)
Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
15,9
Всички останали дружества
19,9
A999
3)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4)
Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1379/2014 DA COMISSÃO
de 16 de dezembro de 2014
que institui um direito de compensação definitivo sobre as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento originários da República Popular da China e altera o Regulamento de Execução (UE) n.o 248/2011 do Conselho que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo originários da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objeto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1), nomeadamente o artigo 15.o, e o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (2), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 11.o, n.o 3,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 248/2011 do Conselho (3), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados produtos de fibra de vidro de filamento contínuo atualmente classificados nos códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 e 7019 31 00 e originários da República Popular da China.
2. Início do inquérito antissubvenções
(2)
Em 12 de dezembro de 2013, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, através de um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia («aviso de início do inquérito antissubvenções») (4), o início de um processo antissubvenções relativo às importações na União Europeia de determinados produtos de fibra de vidro de filamento originários da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(3)
O inquérito foi iniciado pela Comissão na sequência de uma denúncia apresentada em 28 de outubro de 2013 pela Associação Europeia de Produtores de Fibra de Vidro (European Glass Fibre Producers Association - «APFE») («autor da denúncia») em nome de produtores que representam mais de 25 % da produção total da União de determinados produtos de fibra de vidro de filamento. A denúncia continha elementos de prova prima facie da existência de subvenções no que respeita a determinados produtos de fibra de vidro de filamento, bem como de um prejuízo importante delas resultante, que a Comissão considerou suficientes para justificar o início de um inquérito.
(4)
Antes do início do inquérito, e nos termos do artigo 10.o, n.o 7, do Regulamento (CE) n.o 597/2009 («regulamento antissubvenções de base»), a Comissão notificou o Governo da RPC de que tinha recebido uma denúncia devidamente documentada alegando que importações subvencionadas de determinados produtos de fibra de vidro de filamento originários da RPC estavam a causar um prejuízo importante à indústria da União. O Governo da RPC foi convidado a participar em consultas destinadas a esclarecer a situação no que se refere ao teor da denúncia e a chegar a uma solução mutuamente acordada.
(5)
O Governo da RPC aceitou o convite, tendo as consultas decorrido subsequentemente em 5 de dezembro de 2013. No decurso das consultas não foi possível chegar a uma solução mutuamente acordada. Todavia, a Comissão tomou devida nota das observações formuladas pelo Governo da RPC sobre os regimes enumerados na denúncia. Após as consultas, foram recebidas observações escritas por parte do Governo da RPC em 9 de dezembro de 2013.
(6)
Foram propostas ao Governo da RPC consultas adicionais sobre regimes complementares identificados no decurso do inquérito. Todavia, o Governo da RPC não aceitou a proposta, alegando não ter recebido informações suficientes sobre os regimes em causa.
3. Pedido paralelo de reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping em vigor
(7)
A Comissão recebeu um pedido para dar início a um reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping em vigor (5), limitado no seu âmbito à análise do prejuízo, em conformidade com o artigo 11.o, n.o 3, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho («regulamento anti-dumping de base»). O pedido foi apresentado em 28 de outubro de 2013, igualmente pela APFE, em nome de produtores da União que representam mais de 25 % da produção total da União de determinados produtos de fibra de vidro de filamento.
(8)
Tendo determinado que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame intercalar parcial, a Comissão anunciou, em 18 de dezembro de 2013, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia («Aviso de início de um reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping») (6), o início de um reexame intercalar parcial nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento anti-dumping de base.
(9)
Um produtor-exportador alegou a nulidade das medidas em vigor instituídas pelo Regulamento de Execução n.o 248/2011 do Conselho no que lhe diz respeito, razão pela qual o atual inquérito de reexame sobre as medidas em vigor instituídas por esse regulamento deveria ser encerrado. O referido produtor-exportador argumentou que as medidas violam o Acordo Anti-Dumping da OMC, uma vez que não lhe foi concedido o tratamento individual ao abrigo do disposto no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento anti-dumping de base, tal como existente à data da adoção desse regulamento de execução. Em apoio da sua alegação, remeteu para o relatório do Órgão de Recurso da OMC, de 28 de julho de 2011, no processo DS397 (7).
(10)
Na sequência do relatório do Órgão de Recurso da OMC, de 28 de julho de 2011, no processo DS397, o artigo 9.o, n.o 5, do regulamento anti-dumping de base foi alterado (8). A alteração é aplicável a todos os inquéritos iniciados após a sua entrada em vigor, ou seja, 6 de setembro de 2012. Em relação aos produtores-exportadores sujeitos a medidas que já estavam em vigor antes dessa data, a Comissão publicou, em 23 de março de 2012 (9), um aviso convidando os produtores-exportadores em países sem economia de mercado a solicitar um reexame caso considerassem que as medidas a que estavam sujeitos deveriam ser reexaminadas à luz do relatório do supracitado relatório do Órgão de Recurso. O Regulamento de Execução (UE) n.o 248/2011 foi expressamente mencionado nesse aviso. A Comissão não recebeu o referido pedido de reexame deste produtor-exportador, nem este solicitou um reexame intercalar nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base.
(11)
Por conseguinte, a validade das medidas em vigor não está em causa e a alegação é rejeitada.
4. Período de inquérito e período considerado aplicáveis a ambos os inquéritos
(12)
O inquérito sobre as subvenções e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2012 e 30 de setembro de 2013 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2010 e o final do PI («período considerado»).
(13)
As análises do prejuízo realizadas no âmbito do inquérito antissubvenções e do reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping basearam-se na mesma definição da indústria da União, nos mesmos produtores representativos da União e no mesmo período de inquérito, tendo conduzido a conclusões idênticas, salvo especificação em contrário. Tal foi considerado apropriado, a fim de simplificar a análise do prejuízo e chegar a conclusões coerentes em ambos os inquéritos. Por esta razão, as observações relativas ao prejuízo formuladas num inquérito foram também tidas em conta no outro inquérito.
5. Partes interessadas no inquérito
(14)
Nos avisos de início, a Comissão convidou as partes interessadas a contactá-la a fim de participarem no inquérito. Além disso, a Comissão informou especificamente o autor da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos e as autoridades da RPC, os importadores, fornecedores e utilizadores conhecidos, os comerciantes, bem como as associações conhecidas como partes interessadas, sobre o início de ambos os inquéritos e convidou-os a participar.
(15)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem observações sobre o início de ambos os inquéritos e de solicitarem uma audição à Comissão e/ou ao Conselheiro Auditor nos processos em matéria de comércio.
6. Amostragem
(16)
A Comissão anunciou em ambos os avisos de início que poderia limitar a um número razoável os produtores-exportadores da RPC, os importadores independentes e os produtores da União que seriam objeto de inquérito, selecionando uma amostra em conformidade com o artigo 17.o do regulamento anti-dumping de base e o artigo 27.o do regulamento antissubvenções de base.
6.1. Amostra de produtores da União aplicável a ambos os inquéritos
(17)
Em ambos os avisos de início, a Comissão anunciou que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União. A Comissão selecionou a amostra com base na produção na União e nos volumes de vendas no mercado da União do produto similar durante o PI, e também com base na distribuição geográfica. Esta amostra era constituída por fábricas de três produtores da União estabelecidos na Bélgica, em França e na Eslováquia (10), representando cerca de 52 % da produção total da União e 49 % do total de vendas no mercado da União. Por conseguinte, a amostra foi considerada representativa da indústria da União. A Comissão convidou as partes interessadas a apresentar as suas observações sobre a amostra provisória.
(18)
No decurso dos inquéritos, o Governo da RPC alegou que, nos inquéritos atuais, se aplicara sem justificação uma metodologia de amostragem dos produtores da União diferente da que fora utilizada no inquérito anti-dumping inicial. O Governo da RPC alegou que i) a Comissão já tinha selecionado uma amostra antes do início dos inquéritos e, por conseguinte, decidira antes da realização dos mesmos que a amostra era necessária, ii) que, no inquérito inicial, todas as partes interessadas que manifestaram a intenção de ser incluídas na amostra tiveram de fornecer informações à Comissão no prazo de 15 dias a contar do início do processo, ao passo que, no caso em apreço, os produtores já incluídos na amostra não tiveram de o fazer, iii) que as partes que manifestaram a intenção de ser incluídas na amostra não receberam em nenhum dos avisos de início quaisquer informações sobre os dados que deveriam facultar a fim de poderem ser incluídas na amostra, e que dos referidos avisos de início não constavam quaisquer informações quanto à produção e ao volume de vendas representados pelos produtores incluídos na amostra, iv) que o critério utilizado - «esta amostra representa o volume mais representativo de produtores sobre o qual pode razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível» - não constava do artigo 17.o do regulamento anti-dumping de base e que uma amostra selecionada nesta base não era compatível com esta disposição.
(19)
Em ambos os avisos de início, a Comissão explicou que recorrera à amostragem atendendo ao número elevado de produtores da União e a fim de completar os inquéritos nos prazos estabelecidos, tendo, na mesma altura, proposto uma amostra provisória. Foi utilizada a mesma metodologia que no inquérito anterior, ou seja, a aplicação do método de amostragem. O recurso a uma amostra provisória não alterou a metodologia, tendo contribuído apenas para uma maior eficácia, já que permitiu ganhar tempo, no pleno respeito dos direitos de defesa. De facto, a Comissão deu aos outros produtores da União que consideraram que existiam motivos para serem incluídos na amostra e a todas as outras partes interessadas a oportunidade de, respetivamente, contactarem a Comissão e apresentarem quaisquer outras informações pertinentes em relação à amostra. A amostra final deve ter em conta todas as observações recebidas, se for caso disso. Dado que não foram recebidas quaisquer observações sobre a amostra, a amostra provisória foi confirmada. Quanto à segunda alegação, os produtores que foram selecionados a título provisório para a amostra tinham preenchido o formulário-padrão, do qual constavam todas as informações necessárias para a seleção de uma amostra provisória pela Comissão. O formulário-padrão e as respostas estão disponíveis para consulta no dossiê não confidencial. No que diz respeito à terceira alegação, as partes que manifestaram a intenção de serem incluídas na amostra foram convidadas a contactar a Comissão no prazo de 15 dias a contar da data da publicação de ambos os avisos de início e tiveram a oportunidade de consultar o dossiê não confidencial, do qual faziam parte os formulários-padrão. Estes formulários-padrão continham informações sobre a produção e o volume de vendas. A quarta alegação é igualmente desprovida de fundamento, uma vez que o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento anti-dumping de base refere claramente o volume mais representativo sobre o qual possa razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível.
(20)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC reiterou os seus argumentos quanto à alegada incoerência processual na seleção da amostra de produtores da União antes do início de ambos os inquéritos e assinalou o seguinte: i) o cumprimento dos prazos do inquérito alegado pela Comissão não é defensável como justificação porque o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento anti-dumping de base e o artigo 27.o, n.o 2, do regulamento antissubvenções de base preveem claramente o recurso à amostragem quer após o início de ambos os inquéritos quer na sequência da formulação de observações no prazo de três semanas a contar desse início; ii) uma amostra provisória é discriminatória ou subjetiva e terá constituído um fator de desmotivação, levando a que outros produtores da União não se manifestassem, e iii) o facto de a Comissão não ter dado aos restantes produtores da União três semanas para se manifestarem.
(21)
Nos termos do artigo 17.o, n.o 2, do regulamento anti-dumping de base e do artigo 27.o, n.o 2, do regulamento antissubvenções de base é «preferível definir a amostragem em consulta e com o consentimento das partes interessadas, desde que estas se tenham dado a conhecer e tenham prestado informações suficientes, num prazo de três semanas a contar do início do inquérito, a fim de permitir a seleção de uma amostra representativa». Quanto à primeira alegação, o regulamento anti-dumping de base e o regulamento antissubvenções de base não impedem a Comissão de propor, no início do inquérito, uma amostra provisória sobre a qual as partes interessadas são convidadas a pronunciar-se. Além disso, visto que os produtores da União (ou, pelo menos, uma grande maioria) apoiam a denúncia e tendo em conta a informação veiculada nos formulários-padrão, a Comissão estava na posse das informações necessárias sobre a indústria da União para selecionar uma amostra provisória na fase inicial. Estes dados fazem com que o exercício de amostragem de produtores da União seja diferente do aplicado aos produtores-exportadores. Quanto à segunda e terceira alegações, os avisos de início referem que os produtores da União que considerem que existem motivos para serem incluídos na amostra devem contactar a Comissão no prazo de 15 dias. A Comissão não entende de que modo isto viola o disposto no regulamento de base ou pode ser tido por discriminatório, subjetivo ou mesmo desmotivante.
(22)
O Governo da RPC argumentou que a amostra não era representativa por não incluir nenhuma empresa com significativa produção cativa, fazendo assim com que parte da indústria interna não tivesse sido avaliada.
(23)
Esta alegação é rejeitada porque os produtores da União incluídos na amostra tinham efetivamente vendas no mercado cativo. Além disso, o Governo da RPC não indicou que produtor da União deveria ter sido incluído e qual deveria ter sido excluído.
(24)
Um produtor-exportador alegou que a amostra de produtores da União não era representativa porque nenhum dos produtores da União incluídos na amostra produzia/vendia esteiras (mats) de fios cortados.
(25)
De facto, embora não produzissem esteiras (mats) de fios cortados, as entidades incluídas na amostra dos três produtores da União produziam esteiras (mats) de filamentos, bem como os outros principais tipos do produto. Por conseguinte, considerou-se que as entidades incluídas na amostra eram representativas, uma vez que, para além de representarem cerca de 52 % da produção total da União e 49 % do total das vendas no mercado da União, representavam ainda uma distribuição geográfica adequada. O facto de um dos tipos de uma ampla gama de tipos do produto não ser produzido pelos produtores da União incluídos na amostra não altera esta conclusão.
6.2. Amostra de importadores aplicável a ambos os inquéritos
(26)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou os importadores independentes a fornecer as informações especificadas em ambos os avisos de início.
(27)
Dado que apenas dois importadores independentes responderam ao formulário de amostragem, não foi necessário recorrer a qualquer amostragem.
6.3. Amostra de produtores-exportadores da RPC aplicável a ambos os inquéritos
(28)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou todos os produtores-exportadores da RPC a fornecer as informações especificadas nos avisos de início. Além disso, a Comissão solicitou à Missão Permanente da RPC junto da União que identificasse e/ou contactasse outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
(29)
Oito produtores-exportadores do país em causa facultaram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra. Em conformidade com o artigo 27.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base e o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento anti-dumping de base, a Comissão selecionou uma amostra de três produtores-exportadores com base no volume de exportações mais representativo sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Em conformidade com o artigo 27.o, n.o 2, do regulamento antissubvenções de base e o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento anti-dumping de base, todos os produtores-exportadores conhecidos em causa e as autoridades do país em causa foram convidados a pronunciar-se sobre a amostra provisória selecionada. Não foram apresentadas observações. Por conseguinte, a Comissão decidiu manter a amostra proposta e todas as partes interessadas foram informadas da amostra finalmente selecionada.
(30)
A amostra de produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores é a seguinte:
-
Chongqing Polycomp International Corporation («CPIC»);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd («OCH») e empresas coligadas; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd («NCH») e Changzhou Tianma Group Co., Ltd («Tianma»). Estas três empresas são designadas como «Grupo Jiangsu Changhai»;
-
Jushi Group Co., Ltd, e empresas coligadas; Jushi Group Chengdu Co., Ltd e Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Estas três empresas são designadas como «Grupo Jushi».
(31)
A amostra representava 78 % do total das vendas de exportação da RPC em volume para a União durante o PI, com base nas respostas aos formulários de amostragem.
7. Respostas ao questionário e visitas de verificação
(32)
A Comissão enviou questionários ao Governo da RPC, a todos os produtores-exportadores chineses que o haviam solicitado, bem como aos produtores da União incluídos na amostra, aos utilizadores e às associações comerciais que se tinham dado a conhecer nos prazos fixados em ambos os avisos de início.
(33)
Foram recebidas respostas ao questionário do Governo da RPC, dos três produtores-exportadores chineses incluídos na amostra, dos três produtores da União incluídos na amostra, de 14 utilizadores e de dois importadores independentes. No entanto, a resposta de um dos utilizadores foi insuficiente e não permitiu que a Comissão procedesse a uma análise significativa desses dados, pese embora o envio de várias cartas de insistência.
(34)
Uma associação que representa a indústria vidreira, «Glass Alliance Europe», deu-se a conhecer como parte interessada em nome dos seus membros e apresentou uma declaração de tomada de posição.
(35)
Foram igualmente recebidas observações escritas de diversas associações de utilizadores, nomeadamente a «Danish Wind Industry Association», a «Danish Plastics Federation» e a «Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)», bem como da Siemens Wind Power AG.
(36)
A Câmara de Comércio da China para a Importação/Exportação de produtos da indústria ligeira e de artesanato («CCCLA») também apresentou observações.
(37)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação da existência de subvenções, do prejuízo e do interesse da União. Foram efetuadas visitas de verificação em conformidade com o artigo 16.o do regulamento anti-dumping de base e o artigo 26.o do regulamento antissubvenções de base junto do Governo da RPC e às instalações das seguintes empresas:
Produtores da União:
-
3B Fibreglass SPRL, Bélgica;
-
Owens Corning Fibreglass France, França;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Eslováquia.
Produtores-exportadores da RPC:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Comerciantes coligados com os produtores-exportadores estabelecidos na RPC:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation («CMBIE»);
-
China National Building Materials International Corporation («CNBMIC»).
Comerciantes coligados com os produtores-exportadores estabelecidos na União:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Importadores independentes:
-
Helm AG, Alemanha.
Utilizadores:
-
Basell Polyolefine, Alemanha;
-
DSM, Países Baixos;
-
DuPont de Nemours, Bélgica;
-
Exel Composites, Bélgica;
-
Fiberline Composites, Dinamarca;
-
Formax, Reino Unido;
-
Polyone, Alemanha;
-
Vestas Wind Systems, Dinamarca.
(38)
Resumidamente, o Governo da RPC alegou que tinham sido violados os seus direitos de defesa relativamente ao acesso ao dossiê não confidencial para consulta pelas partes interessadas porque faltavam informações nos dossiês não confidenciais, sem para tal serem apresentados quaisquer «motivos válidos» ou fornecidos resumos suficientemente pormenorizados ou, excecionalmente, as razões para a não disponibilização do resumo não confidencial.
(39)
A Comissão considerou que o dossiê não confidencial para consulta pelas partes interessadas continha informação suficiente para que as partes interessadas pudessem consultar a informação que a Comissão utilizara na sua análise, pelo que se considerou a alegação infundada. O Governo da RPC foi informado dos motivos pelos quais a Comissão considerou que as alegações eram infundadas.
(40)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC e um produtor-exportador reiteraram a sua opinião de que a disposição relativa à confidencialidade fora utilizada de forma excessiva e solicitaram a divulgação dos tipos do produto vendidos pelos produtores da União, bem como as quantidades totais por NCP.
(41)
A Comissão entende que não houve violação dos direitos de defesa, dado que todos os produtores-exportadores receberam um documento de divulgação específico dos NCP produzidos pelos produtores da União incluídos na amostra sujeitos à concorrência da RPC. Por conseguinte, a alegação foi rejeitada.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(42)
O produto em causa em ambos os inquéritos é o mesmo que o produto definido no Regulamento de Execução (UE) n.o 248/2011 do Conselho e descrito em ambos os avisos de início, nomeadamente fios cortados de fibra de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; mechas ligeiramente torcidas (rovings) de fibra de vidro, exceto as mechas (rovings) impregnadas e revestidas, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); e esteiras (mats) de filamentos de fibra de vidro, com exclusão das esteiras (mats) de lã de vidro («produto em causa» ou «produtos de fibra de vidro de filamento»), atualmente classificados nos códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 e 7019 31 00 (este último código substituiu o código 7019 31 10 em 1.1.2014) e originários da RPC.
(43)
O produto em causa é a matéria-prima mais utilizada para reforçar resinas termoplásticas e termocuradas na indústria de materiais compósitos. Os materiais compósitos resultantes (plásticos reforçados com fibra de vidro de filamento) são utilizados em muitas aplicações industriais: indústria automóvel, eletrónica, pás de aerogeradores, engenharia civil, tanques/tubagens, bens de consumo, indústria aeroespacial/militar, etc.
(44)
Existem três tipos básicos de produtos de fibra de vidro de filamento abrangidos pelo presente processo, ou seja, fios cortados (11), mechas ligeiramente torcidas (rovings) (12), e esteiras (mats) (13) (com exclusão das esteiras de lã de vidro) O inquérito mostrou que, apesar das diferenças de forma e possíveis diferenças nas aplicações finais, todos os diferentes tipos do produto em causa possuem as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e se destinam basicamente às mesmas utilizações.
2. Pedidos de exclusão do produto
2.1. Código NC 7019 31 90
(45)
Na sequência da publicação de ambos os avisos de início, a CCCLA alegou que ambos os avisos de início faziam referência ao código NC 7019 31 10, ao passo que o autor da denúncia se referira ao código NC 7019 31 00, código este que deixou de existir. Argumentou ainda que os produtos anteriormente classificados no código NC 7019 31 00 estão atualmente classificados em dois códigos NC diferentes: 7019 31 10 [esteiras (mats) de fibra de vidro, de filamentos] e 7019 31 90 [esteiras (mats) de fibra de vidro, de outros]. Tendo em conta que os presentes inquéritos abrangem determinados produtos de fibra de vidro de filamento, a CCCLA entende que os produtos classificados no código NC 7019 31 90, nomeadamente «esteiras (mats) de fibra de vidro, de outros», devem ser excluídos da definição do produto em causa.
(46)
Esta alegação é despropositada, porque logo à partida este produto não constitui sequer o produto em causa.
(47)
O autor da denúncia fez referência ao código NC ex 7019 31 00 e afirmou explicitamente que estavam excluídas as esteiras (mats) de lã de vidro [ou seja, outras esteiras (mats) ou esteiras (mats) de lã de vidro, sem filamentos]. É por esta razão que é mencionado um «ex» antes do código NC.
(48)
Ambos os avisos de início foram publicados em dezembro de 2013 e indicam «atualmente classificados nos códigos NC […] 7019 31 10». Uma vez que a partir de 1 de janeiro de 2012 os produtos anteriormente classificados no código NC 7019 31 00 foram divididos pelos códigos 7019 31 10 e 7019 31 90, o aviso de início não inclui «esteiras (mats) de fibra de vidro, sem filamento», porque indica «atualmente classificados nos códigos NC […] 7019 31 10.»
(49)
Já o atual regulamento refere «atualmente classificados nos códigos NC […] 7019 31 00» porque os dois códigos NC 7019 31 10 e 7019 31 90 foram novamente fundidos a partir de 1 de janeiro de 2014, uma vez que o código NC 7019 31 90 ficara praticamente sem objeto (em virtude de se classificar preferencialmente as esteiras (mats) de fibra de vidro, de outros, a saber, esteiras (mats) de lã de vidro, no código NC 7019 39 00).
(50)
Por conseguinte, o pedido de exclusão do código NC 7019 31 90 não é relevante.
2.2. Mechas texturizadas
(51)
Um utilizador solicitou que as mechas texturizadas (14) fossem suprimidas da definição do produto com base no facto de estas não serem produzidas pelos fabricantes de fibra de vidro de filamento da União.
(52)
No entanto, três empresas na União foram identificadas como produtoras de mechas texturizadas com capacidade suficiente para suprir as necessidades do mercado. Os inquéritos mostraram que, apesar das possíveis diferenças nas aplicações finais, todos os diferentes tipos do produto em causa possuem as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e se destinam basicamente às mesmas utilizações. Por conseguinte, é recusado o pedido de exclusão das mechas texturizadas da definição do produto.
(53)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC alegou que as mechas texturizadas deviam ser excluídas porque i) só um produtor da União fornecia mechas texturizadas no mercado em quantidades limitadas, razão pela qual as importações desses produtos não poderiam causar prejuízo à indústria da União, ii) as mechas texturizadas são diferentes das mechas diretas, já que estas últimas beneficiam da maior resistência transversal dos perfis pultrudidos dos compósitos e são objeto de um processo de produção distinto, e iii) contrariamente ao que se aplicou no inquérito anti-dumping inicial no contexto dos fios, a Comissão considera que uma permutabilidade limitada não é um fator determinante para permitir a exclusão das mechas texturizadas.
(54)
Quanto à primeira alegação, a Comissão reitera que há diversos produtores na União com capacidade para satisfazer as necessidades do mercado de mechas texturizadas, mas apenas um vende atualmente este tipo de produto. O argumento do Governo da RPC de que só um produtor da União vende efetivamente o produto constitui, pelo contrário, um indício de prejuízo, porque significa que os utilizadores passaram a recorrer a outros fornecedores fora da União, sobretudo da RPC.
(55)
No que diz respeito à segunda alegação, o processo de produção das mechas texturizadas é idêntico ao das mechas «normais», com a diferença de que há mais uma etapa em que se insufla ar no interior da mecha, mas que requer apenas equipamento suplementar pouco dispendioso e não altera as características técnicas e físicas de base do produto. As mechas texturizadas parecem apenas ser mais espessas do que as mechas «normais».
(56)
Quanto à terceira alegação, a Comissão adotou a mesma abordagem que no inquérito anterior, em que as mechas texturizadas também faziam parte do produto em causa, pelo que o pedido de exclusão das mesmas foi rejeitado. Não foram apresentados quaisquer argumentos que levassem a uma conclusão diferente.
(57)
Por conseguinte, é recusado o pedido de exclusão das mechas texturizadas da definição do produto.
2.3. Produtos relativamente aos quais a indústria da União não enfrenta a concorrência da RPC
(58)
O Governo da RPC solicitou que os produtos relativamente aos quais a indústria da União não enfrenta a concorrência das importações chinesas (conforme referido na versão não confidencial da denúncia antissubvenções) fossem excluídos da definição do produto. Os produtos em causa eram os fios cortados obtidos por via húmida (wet use chopped strands - WUCS) e as esteiras (mats).
(59)
Os WUCS têm uma duração limitada e custos de transporte mais elevados devido ao peso suplementar do teor de água. Não obstante, os WUCS são comercializados a nível mundial. O inquérito mostrou que, apesar de algumas diferenças de forma e possíveis diferenças nas aplicações finais, todos os diferentes tipos do produto em causa possuem as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e se destinam basicamente às mesmas utilizações. Os WUCS e as esteiras (mats), à semelhança de todos os outros tipos do produto em causa, são utilizados como material de reforço. Além disso, a alegação do Governo da RPC de que alguns produtos de fibra de vidro de filamento chineses não se encontram ainda em grandes quantidades no mercado da União não invalida que, no futuro, as empresas alterem o seu comportamento relativamente às exportações destes tipos específicos. Por conseguinte, é recusado o pedido de exclusão destes produtos da definição do produto.
(60)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC alegou que i) os WUCS só estão a ser produzidos por um produtor da União, pelo que as importações desses produtos não poderão causar prejuízo à indústria da União, ii) os produtores da União não estão a sofrer qualquer prejuízo relacionado com os referidos produtos, uma vez que a indústria da União alegou na versão não confidencial da denúncia que podia obter lucros na ordem dos 8 % a 10 % sobre esses produtos, iii) os WUCS têm um teor de água elevado, uma duração limitada e um processo de produção diferente e, por conseguinte, características físicas e químicas distintas das dos fios cortados normais, e iv) contrariamente ao que se aplicou no inquérito inicial no contexto dos fios, a Comissão considera que a permutabilidade limitada não é um fator determinante para permitir a exclusão dos WUCS e das esteiras (mats).
(61)
A primeira alegação é rejeitada, porque vários produtores na União vendem WUCS e, por conseguinte, no que diz respeito a este tipo do produto, não se pode excluir o prejuízo sofrido pela União.
(62)
Quanto à segunda alegação, o facto de determinados tipos do produto serem, em determinadas alturas, lucrativos não é razão suficiente para excluir esses tipos do produto. Os WUCS são importados na União em quantidades consideravelmente inferiores às dos outros produtos de fibra de vidro de filamento. Como tal, a margem de lucro deste tipo do produto específico não é representativa do produto em causa.
(63)
No que diz respeito à terceira alegação, o produto em causa não é definido em função do seu teor de água. Logo, o teor de água dos WUCS não justifica a sua exclusão. De resto, o processo de produção dos WUCS é igual ao dos fios cortados por via seca (DUCS), contando apenas com menos uma fase de produção, a saber, a fase de secagem.
(64)
Relativamente à quarta alegação, a Comissão seguiu a abordagem adotada no inquérito anti-dumping anterior, em que os WUCS também faziam parte do produto em causa. Não foram apresentados quaisquer argumentos que levassem a uma conclusão diferente.
(65)
Por conseguinte, é recusado o pedido de exclusão dos WUCS da definição do produto.
3. Produto similar
(66)
À semelhança do inquérito anti-dumping anterior, verificou-se que o produto em causa e os produtos de fibra de vidro de filamento produzidos e vendidos no mercado interno da RPC, bem como os produtos de fibra de vidro de filamento produzidos e vendidos na União pela indústria da União têm as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base e as mesmas utilizações. Estes produtos são, por conseguinte, considerados produtos similares para efeitos dos presentes inquéritos, na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento anti-dumping de base e do artigo 2.o, alínea c), do regulamento antissubvenções de base.
C. SUBVENÇÕES
1. Introdução
(67)
O 12.o Plano Quinquenal para o desenvolvimento económico e social nacional da República Popular da China destaca a visão estratégica do Governo da RPC para a melhoria e a promoção de indústrias-chave e inclui, designadamente, a produção de produtos de fibra de vidro. Efetivamente, o capítulo 9 do 12.o Plano Quinquenal, que aborda a transformação e a modernização da indústria transformadora, refere:
«Iremos privilegiar o desenvolvimento de novos materiais como o vidro fotovoltaico, o substrato de vidro ultrafino, a fibra de vidro especial e a cerâmica especial.»
(68)
A secção 3 do capítulo 9 deste Plano Quinquenal visa a modernização tecnológica das empresas e refere explicitamente que o Governo da RPC «… irá incentivar as empresas a tornarem-se mais capazes de desenvolver novos produtos, reforçar o conteúdo tecnológico e o valor acrescentado dos seus produtos e a atualizar e melhorar os seus produtos de uma forma mais rápida.»
(69)
O capítulo 10, secção 1 do referido Plano prevê ainda o seguinte:
«Na indústria dos novos materiais, orientar-se-á o desenvolvimento para novos materiais funcionais, materiais estruturais avançados, fibras de elevado desempenho e materiais compostos fabricados a partir delas, e materiais de base comuns»
.
(70)
A importância da inovação e dos novos materiais em geral é salientada no 12.o Programa Quinquenal de Inovação Tecnológica Industrial («12 th Five Year Industrial Technology Innovation Programme») e igualmente no Plano Nacional de Desenvolvimento a Longo Prazo da Ciência e da Tecnologia («National Long-term Science and Technology Development Plan») (2006-2020).
(71)
Além disso, o Catálogo de Orientação da Reestruturação Industrial de 2011 («Industrial Restructuring Guidance Catalogue of 2011») (Decisão n.o 9) classifica explicitamente como indústria incentivada «Fornos para a trefilação de fibra de vidro corrente […], desenvolvimento e produção de fibra de vidro de elevado desempenho e respetivos produtos» Também no Catálogo de Orientação das Indústrias para Investimento Estrangeiro («Guideline Catalogue For Foreign Investment Industries»), que enumera as indústrias em que se incentiva o investimento estrangeiro (15), se refere explicitamente a produção de produtos de fibra de vidro e de fibra de vidro para fins especiais.
(72)
O Governo da RPC alegou que estes planos constituem meras orientações e não são vinculativos. No entanto, o 12.o Plano Quinquenal refere claramente a sua natureza juridicamente vinculativa:
«Por deliberação e aprovação do Congresso Nacional Popular, o presente Plano tem validade jurídica.»
(73)
Na sequência da divulgação das conclusões, o Governo da RPC alegou que o produto em causa se refere apenas a produtos de fibra de vidro corrente (E-glass) e não à fibra de vidro de elevado desempenho (fibra de vidro para fins especiais ou S-glass), que é tecnologicamente mais avançada. Por conseguinte, o produto em causa no presente inquérito não se insere no âmbito das indústrias incentivadas, uma vez que só a fibra de vidro para fins especiais ou as fibras de elevado desempenho fazem parte destas indústrias. O Governo da RPC remete, entre outros, para o 12.o Plano Quinquenal, que apenas faz referência a «fibras de elevado desempenho» e «fibra de vidro para fins especiais».
(74)
Em primeiro lugar, o produto em causa é constituído por determinados produtos de fibra de vidro de filamento. A definição do produto não distingue se os produtos são feitos de fibras de fibra de vidro corrente (a seguir designado «E-glass») ou de fibra de vidro para fins especiais («S-glass»). Em segundo lugar, nenhuma parte interessada introduziu um pedido de exclusão do produto, com o argumento de que a fibra de vidro para fins especiais não deve fazer parte do âmbito do produto. Em terceiro lugar, o Governo da RPC não contestou o facto de estar a incentivar o desenvolvimento de «fibras de vidro para fins especiais». Efetivamente, até os produtos de fibra de vidro corrente são referidos como uma indústria em que se incentiva o investimento estrangeiro (ver o considerando 71).
(75)
Em todo o caso, mesmo que se admitisse que o Governo da RPC só incentiva o desenvolvimento de fibra de vidro de elevado desempenho (por exemplo, S-glass), o inquérito não permitiu apurar qualquer distinção entre, por um lado, a indústria da fibra de vidro corrente e, por outro, a indústria da fibra de vidro para fins especiais. Pelo contrário, os produtos de fibra de vidro, fabricados a partir de E-glass ou de uma fibra de vidro de elevado desempenho como o S-glass, são todos produzidos pela mesma indústria de fibra de vidro. Neste contexto, a Comissão apurou, designadamente, que todos os produtores-exportadores chineses incluídos na amostra usam tanto a fibra de vidro corrente (E-glass) como a fibra de vidro de elevado desempenho (ou seja, S-glass) nos seus processos de produção, tendo igualmente verificado que não existe qualquer mecanismo que limite o auxílio concedido, sob a forma de empréstimos preferenciais ou de concessão de direitos de utilização de terrenos, a um segmento da produção. O incentivo explícito ao desenvolvimento de produtos de fibra de vidro de elevado desempenho não pode, por força da lei ou circunstâncias de facto, excluir a indústria da fibra de vidro corrente do novo quadro estratégico global que visa incentivar as empresas a aumentar a sua capacidade de desenvolver novos produtos, reforçar o conteúdo tecnológico e o valor acrescentado dos seus produtos e atualizar e melhorar os seus produtos com mais rapidez.
(76)
Decorre do que precede que a alegação de que o produto em causa não faz parte da indústria incentivada não é defensável e, por conseguinte, é rejeitada.
(77)
Além disso, a «Decisão n.o 40 do Conselho de Estado relativa à promulgação e à execução das “Disposições transitórias sobre a promoção do ajustamento da estrutura industrial”» (designada, juntamente com as Disposições transitórias sobre a promoção do ajustamento da estrutura industrial, por «Decisão n.o 40») refere explicitamente que o Governo da RPC irá apoiar ativamente o desenvolvimento de diferentes tipos de indústrias (16).
(78)
Embora não faça uma referência explícita à indústria da fibra de vidro de filamento ou, de modo geral, à indústria dos novos materiais, a Decisão n.o 40 não deixa contudo de dar instruções a todas as instituições financeiras no sentido de prestarem apoio creditício apenas a projetos incentivados e prevê a aplicação de «outras políticas preferenciais relativas aos projetos incentivados» (17). Conclui-se, por conseguinte, que as disposições da Decisão n.o 40 se aplicavam à indústria da fibra de vidro de filamento.
(79)
O Governo da RPC alegou que a Decisão n.o 40 implica apenas que as indústrias incentivadas devem receber apoio creditício «em conformidade com os princípios aplicáveis em matéria de crédito», pelo que não se pode deduzir que esse apoio deva ser concedido numa base preferencial.
(80)
O inquérito revelou que as empresas incluídas na amostra beneficiaram de políticas de empréstimos preferenciais. Com efeito, algumas das empresas deficitárias continuaram a beneficiar de financiamento em condições preferenciais. Por conseguinte, a Comissão rejeita a afirmação do Governo da RPC de que a concessão de empréstimos à indústria da fibra de vidro de filamento foi feita «em conformidade com os princípios aplicáveis em matéria de crédito». A questão fulcral continua a ser o facto de, em conformidade com a Decisão n.o 40, todas as instituições financeiras terem de conceder crédito às indústrias incentivadas, nas quais se inclui a indústria da fibra de vidro de filamento, e de esse apoio ser de facto concedido em condições preferenciais.
(81)
Note-se ainda que o «Programa de Desenvolvimento Nacional de Ciência e Tecnologia a Médio e Longo Prazo (2006 - 2020)» promete «conceder prioridade em primeiro lugar à política financeira», «incentivar as instituições financeiras a conceder apoio preferencial ao crédito aos projetos científicos e de industrialização técnica nacionais importantes», «Incentivar as instituições financeiras a melhorar e reforçar os serviços financeiros às empresas de alta tecnologia» e«Implementar políticas fiscais preferenciais para promover o desenvolvimento de empresas de alta tecnologia».
(82)
A produção de fibra de vidro de filamento insere-se na categoria de empresa de alta tecnologia, como demonstrado pelo número de fabricantes considerados de alta e nova tecnologia na RPC. Efetivamente, o inquérito revelou que algumas das empresas incluídas na amostra obtiveram o certificado de empresas de alta e nova tecnologia e puderam beneficiar do tratamento preferencial previsto no «Programa de Desenvolvimento Nacional de Ciência e Tecnologia a Médio e Longo Prazo (2006 - 2020)» acima referido.
2. Não colaboração e utilização dos dados disponíveis
2.1. Aplicação das disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base a um produtor-exportador
(83)
Aquando da visita de verificação a uma das empresas na RPC, apurou-se que a empresa substituíra a demonstração financeira auditada que apresentara inicialmente à Comissão na sua resposta ao questionário antissubvenções. A empresa não divulgou esta informação voluntariamente e só quando se solicitou à empresa que apresentasse um exemplar original da demonstração financeira se constatou a existência de uma demonstração financeira auditada diferente. Como se não bastasse, esta nova demonstração só estava disponível em chinês. Ora, dado que a transmissão de dois conjuntos de demonstrações financeiras auditadas constitui uma violação das Normas Internacionais de Auditoria (n.o 560: relativa a «acontecimentos posteriores»), a equipa de verificação sublinhou a gravidade da situação e levantou dúvidas quanto à credibilidade das demonstrações financeiras apresentadas. A empresa explicou que as demonstrações financeiras auditadas que apresentara inicialmente na resposta ao questionário continham erros e, por isso, fora necessário substituí-las por uma nova versão emitida pela mesma empresa de auditoria, reemitida com efeitos retroativos e com o mesmo número de ordem do relatório de demonstração financeira inicial que foi suprimido.
(84)
Após a visita de verificação e uma vez disponível a tradução do «segundo» conjunto de demonstrações financeiras, a Comissão enviou uma carta à empresa, expondo em pormenor as razões pelas quais considerava que alguns dos dados fornecidos no questionário não poderiam ser tidos por comprovados. A empresa foi informada de que a Comissão pode decidir basear as suas conclusões nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base, tendo-lhe sido concedida a oportunidade de apresentar as suas observações.
(85)
A empresa apresentou as suas observações por escrito, bem como no decurso de uma audição com o Conselheiro Auditor. A sua resposta apontou para a existência de mais umas (as terceiras) demonstrações financeiras auditadas (no formato utilizado pelas sociedades cotadas). Embora, aparentemente, não houvesse diferenças consideráveis entre as «segundas» e as «terceiras» demonstrações, estas últimas eram muito mais detalhadas e abrangentes. Estas demonstrações financeiras já tinham sido emitidas e, muito embora se encontrassem à disposição da empresa aquando da visita de verificação (18), a Comissão não foi informada em tempo útil da sua existência no decurso da mesma. Ao contrário das outras demonstrações financeiras, esta «terceira» versão enumerava explicita e pormenorizadamente todas as subvenções (bem como a respetiva base jurídica) que a empresa recebera durante o PI. Como tal, uma análise destas demonstrações financeiras ter-se-ia revelado muito útil durante a visita de verificação, a fim de controlar todas as informações apresentadas sobre os diferentes regimes de subvenção de que a empresa beneficiou.
(86)
As demonstrações financeiras auditadas são um documento essencial para permitir uma verificação adequada das informações prestadas pela empresa à Comissão no que respeita, entre outros aspetos, a subvenções, empréstimos, direitos de utilização de terrenos, diferimentos fiscais, etc.
(87)
Tal como atrás se refere, a empresa não se prestou a colaborar e criou sérios entraves à verificação adequada das informações apresentadas à Comissão, a qual, por conseguinte, não conseguiu verificar como seria necessário as informações recebidas sobre, entre outros aspetos, o montante das subvenções recebidas pela empresa. Consequentemente, a Comissão não conseguiu chegar a conclusões suficientemente exatas, sobretudo no que diz respeito ao montante das subvenções recebidas.
(88)
Considera-se que a empresa prestou informações erróneas e não colaborou adequadamente. Por este motivo, a Comissão decidiu aplicar as disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base. Atendendo a que a empresa faz parte de um grupo, as disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base foram aplicadas a todo o grupo.
(89)
No entanto, à semelhança do procedimento adotado para estabelecer o nível de subvenções do grupo, a Comissão recorreu aos dados reais das duas empresas do grupo que tinham colaborado plenamente em ambos os inquéritos e cujas informações se consideravam fiáveis no que diz respeito aos níveis das subvenções. Quanto à empresa do grupo que prestou as informações erróneas, a determinação do nível de subvenção baseou-se nos dados disponíveis. Ao estabelecer o nível de subvenção desta entidade jurídica, a Comissão utilizou como dados disponíveis o nível de subvenção mais elevado apurado para cada regime de subvenção de que beneficiaram quaisquer das entidades jurídicas pertencentes às empresas incluídas na amostra ou ao grupo de empresas mencionado no considerando 30, que tinham colaborado plenamente no inquérito.
(90)
Na sequência da divulgação das conclusões, o autor da denúncia alegou que a metodologia utilizada para o cálculo do nível de subvenção do grupo não era correta. Em seu entender, este deveria ser muito superior, uma vez que a margem de subvenção do grupo corresponde à soma das margens de subvenção mais elevadas apuradas para cada regime de subvenção e cada uma das empresas que colaborou no inquérito.
(91)
Esta alegação baseia-se num mal-entendido. A metodologia utilizada para o cálculo do nível de subvenção, descrita no considerando 89, foi aplicada apenas à empresa (do grupo) que prestou as informações erróneas e não ao grupo no seu conjunto. Por conseguinte, a alegação foi rejeitada.
(92)
A empresa que prestou informações erróneas não exportava o produto em causa. No grupo, as exportações do produto em causa foram efetuadas por uma das suas empresas coligadas. Esta, no entanto, colaborou plenamente em ambos os inquéritos e facultou informações fiáveis sobre o preço de exportação praticado pelo grupo. Como tal, a Comissão utilizou as informações prestadas para as suas conclusões definitivas nesse processo.
(93)
Na sequência da divulgação das conclusões, o produtor-exportador argumentou que a Comissão cometeu um erro ao aplicar as disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base.
(94)
Este produtor-exportador começou por alegar que, na carta enviada à empresa expondo em pormenor as razões para a proposta de aplicação das disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base, a Comissão nunca declarou que não podia verificar as informações relativas às subvenções. Por esse motivo, a Comissão não poderia invocar esta argumentação nas suas conclusões definitivas, por não ter dado à empresa a oportunidade de se pronunciar a esse respeito.
(95)
Esta alegação não pode ser aceite. Na carta, a Comissão referiu expressamente que «não pode concluir que a informação relativa ao nível das subvenções recebidas [pela empresa] foi verificada». De qualquer modo, a empresa foi integralmente informada das razões subjacentes à aplicação dos melhores dados disponíveis no documento de divulgação final, tendo-lhe sido concedida a oportunidade de apresentar as suas observações, o que, aliás, acabou por fazer.
(96)
Em segundo lugar, o produtor-exportador argumentou que mesmo que viesse a aplicar as disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base, a Comissão não deveria remeter para os dados de outras empresas como base para determinar o nível de subvenção, mas sim basear-se concretamente no conjunto de demonstrações financeiras auditadas da empresa, por ser ainda a informação «mais adequada» e «mais indicada» para determinar o nível de subvenção da empresa.
(97)
Como já se explicou nos considerandos 83 a 88, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à credibilidade das demonstrações financeiras apresentadas, pelo que não foi possível basear-se nelas para verificar o nível de subvenção dos diversos regimes e/ou programas de subvenção, tais como empréstimos preferenciais e direitos de utilização de terrenos por remuneração inferior à adequada. Efetivamente, é crucial dispor de demonstrações financeiras auditadas fiáveis para verificar a exatidão e o caráter exaustivo das informações prestadas. Assim sendo, a Comissão teve de recorrer aos melhores dados disponíveis para determinar o nível de subvenção, que, neste caso, consistiram em informações verificadas sobre regimes de subvenção pertinentes de outras entidades que colaboraram no inquérito. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(98)
A empresa alegou ainda que a Comissão aplicou erradamente as normas internacionais de contabilidade («IAS») como critério para rejeitar o conjunto de demonstrações financeiras auditadas. De acordo com a empresa, há que fazer uma distinção entre a função de um conjunto de demonstrações financeiras auditadas e a pertinência das IAS na avaliação do tratamento de economia de mercado nos processos anti-dumping, por um lado, e nos processos antissubvenções, por outro. Uma violação das IAS não pode constituir motivo para aplicar as disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base.
(99)
A Comissão assinala que a violação das normas internacionais de contabilidade detetada durante o inquérito não constituiu, por si só, o motivo para aplicar as disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base. A razão para tal foi o facto de terem sido facultadas à Comissão diferentes versões do conjunto de demonstrações financeiras, pondo em causa a sua credibilidade e levando, por conseguinte, a que a Comissão concluísse não ser possível verificar outras informações relativas ao nível de subvenção. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(100)
A empresa considerou ainda injustificada a metodologia adotada pela Comissão para calcular a sua margem de subvenção, que consistiu em utilizar a taxa de compensação mais elevada para cada regime, apurada para cada entidade jurídica (e não para cada grupo) que colaborou no inquérito. A empresa argumentou que uma tal metodologia era incorreta porque as empresas de um mesmo grupo podem decidir concentrar as subvenções numa determinada entidade específica em benefício de todo o grupo.
(101)
Tal como se explicou no considerando 89, no cálculo do nível de subvenções do grupo, a Comissão recorreu aos dados reais das duas empresas do grupo que colaboraram plenamente em ambos os inquéritos para calcular o nível de subvenção de todo o grupo. Os dados disponíveis foram aplicados apenas à única entidade jurídica do grupo que prestou informações erróneas. A fim de determinar o nível de subvenção de uma entidade jurídica do grupo, a Comissão determinou que seria mais adequado basear os cálculos ao mesmo nível na estrutura societária e utilizar o mais elevado dos níveis de subvenção apurados para cada uma das entidades jurídicas (no grupo, se for caso disso) pertencentes às empresas ou grupos de empresas incluídos na amostra. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
2.2. Aplicação das disposições do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base aos bancos estatais
(102)
A Comissão também não contou com qualquer colaboração por parte dos bancos estatais na RPC. Estes foram convidados a facultar as informações necessárias para efeitos do inquérito antissubvenções através do preenchimento de um questionário. Consequentemente, no que diz respeito às informações relativas aos bancos estatais, a Comissão comunicou ao Governo da RPC que iria considerar a possibilidade de basear as suas conclusões nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base.
(103)
Em resposta à carta da Comissão e, posteriormente, na sequência da divulgação das conclusões, o Governo da RPC contestou a aplicação do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base no que diz respeito às informações solicitadas aos bancos estatais. O Governo da RPC alegou ter facultado um volume significativo de informações no âmbito do presente inquérito. No entanto, a Comissão verificou que essas informações não podiam substituir integralmente as respostas dos bancos estatais aos questionários específicos. O Governo da RPC não contestou o facto de os bancos estatais não terem enviado as respostas ao questionário, nem o de os bancos serem estatais. Por conseguinte, a Comissão teve de recorrer aos dados disponíveis para as suas conclusões sobre os bancos estatais.
3. Regimes objeto de inquérito
(104)
A Comissão enviou questionários ao Governo da RPC, que incluíam questionários destinados aos bancos estatais, e aos produtores-exportadores incluídos na amostra, solicitando informações sobre os regimes que envolveram alegadamente a concessão de subvenções à indústria da fibra de vidro de filamento. Foram objeto de inquérito os seguintes regimes:
a)
Empréstimos concedidos no âmbito de políticas preferenciais, garantias e seguros para a indústria da fibra de vidro de filamento
-
Empréstimos concedidos no âmbito de políticas preferenciais
-
Programas de subvenções ao crédito à exportação
-
Garantias de exportação e seguros para novos materiais
-
Vantagens conferidas através do acesso a sociedades gestoras de participações sociais (holdings) offshore e reembolsos de empréstimos pelo Estado
b)
Programas de subvenção:
-
Subvenções para o desenvolvimento do programa «marcas de topo» (Famous Brands) e «marcas de topo da China a nível mundial» (China World Top Brands)
-
Subvenções da administração central
-
Subvenções da administração subcentral
-
Fundos para a expansão externa das indústrias da Província de Guangdong
c)
Fornecimento estatal de recursos por remuneração inferior à adequada («RIA»)
-
Fornecimento estatal de energia
-
Fornecimento estatal de água
-
Fornecimento estatal de matérias-primas
-
Fornecimento estatal de terrenos mediante RIA
d)
Programas de redução e isenção do imposto sobre o rendimento e outros impostos diretos
-
Programa two free/three half (dois anos de isenção/três anos a uma taxa de 50 %) para sociedades de investimento estrangeiro (SIE)
-
Redução do imposto sobre o rendimento para SIE orientadas para a exportação
-
Benefício fiscal sobre o rendimento para as SIE em função da situação geográfica
-
Programas locais de isenção e redução de imposto sobre o rendimento para as SIE produtivas
-
Redução fiscal para as SIE que comprem equipamento produzido na China
-
Compensação fiscal para investigação e desenvolvimento por SIE
-
Reembolso de impostos para reinvestimento dos lucros de SIE em empresas orientadas para a exportação
-
Programas fiscais preferenciais para SIE reconhecidas como empresas de alta e nova tecnologia
-
Reduções fiscais para empresas de alta e nova tecnologia envolvidas em determinados projetos
-
Política de imposto preferencial sobre o rendimento para as empresas da região do nordeste
-
Programas fiscais da Província de Guangdong
-
Isenção de dividendos entre empresas residentes qualificadas
-
Redução do imposto sobre as sociedades
e)
Programas em matéria de impostos indiretos e direitos aduaneiros de importação:
-
Isenção de IVA para a utilização de equipamentos importados
-
Redução de IVA na aquisição por SIE de equipamentos produzidos na China
-
Isenção de IVA e direitos aduaneiros na aquisição de ativos imobilizados no âmbito do Programa de Desenvolvimento do Comércio Externo («Foreign Trade Development Programme»)
4. Empréstimos concedidos no âmbito de políticas preferenciais, outras formas de financiamento, garantias e seguros
4.1. Empréstimos preferenciais
a) Introdução
(105)
As conclusões relativas aos bancos estatais tiveram por base os dados disponíveis, em conformidade com o artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base, tal como explicado na secção C.2.2.
b) Base jurídica
(106)
As seguintes disposições jurídicas regem os empréstimos preferenciais na RPC: lei chinesa sobre os bancos comerciais («Law of the PRC on Commercial Banks») («lei bancária») [2003], regras gerais sobre os empréstimos («The General Rules on Loans») promulgadas pelo Banco Popular da China («BPC») em 28 de junho de 1996 e a Decisão n.o 40 do Conselho de Estado.
c) Conclusões do inquérito
Existência de uma subvenção
(107)
Embora as autoridades chinesas tenham facultado muito pouca informação em matéria de participação/propriedade dos bancos na RPC, o inquérito permitiu apurar, com base nos dados disponíveis, que o mercado financeiro chinês se caracteriza por um considerável controlo e influência do Estado. Ao analisar se os bancos são entidades com responsabilidades estatais ou se participam no exercício dos poderes públicos (isto é, se são organismos públicos), a Comissão recorreu a todas as informações disponíveis respeitantes não só à propriedade estatal dos bancos mas também a outras características como: presença do Estado no conselho de administração, controlo do Estado sobre as atividades do banco, adesão da entidade bancária às políticas ou interesses governamentais e criação da entidade bancária (apurar se esta entidade foi criada ao abrigo de uma lei).
(108)
Com base nas informações disponíveis, concluiu-se que os bancos integralmente estatais com um conselho de administração dominado pelo Governo da RPC detêm a maior parte de mercado e são os principais atores do mercado financeiro chinês. Os bancos estatais também estão sujeitos às normas jurídicas que exigem, designadamente, que exerçam a sua atividade de concessão de crédito em função das necessidades da economia nacional, prestem apoio creditício a projetos incentivados (19) ou deem prioridade ao desenvolvimento de indústrias de alta e nova tecnologia (20).
(109)
Outro indício do envolvimento estatal no mercado financeiro chinês é o papel desempenhado pelo BPC na definição dos limites específicos em relação à forma como as taxas de juros são definidas e flutuam (21). Pede-se às instituições financeiras que estabeleçam condições de empréstimo dentro de uma determinada faixa das taxas de juro de referência do BPC. No caso dos empréstimos preferenciais, as taxas de juro não podem flutuar em sentido ascendente. Os limites sobre as taxas de juro ativas e passivas criam uma situação em que os bancos têm acesso garantido a crédito barato (devido à regulação das taxas de depósito) e estão em condições de conceder empréstimos a indústrias selecionadas a taxas favoráveis, em conformidade com a política praticada pelo governo de instruir os bancos no sentido de prestarem especial apoio a determinadas indústrias incentivadas e/ou de alta tecnologia, tal como a indústria de fibras de fibra de vidro de filamento.
(110)
A Comissão procurou obter esclarecimentos do Governo da RPC quanto à definição e formulação dadas na Circular 251, bem como na sua legislação anterior (Circular do BPC sobre a expansão da faixa de flutuação das taxas de juro de empréstimos das instituições financeiras - YinFa [2003] n.o 250). Todavia, tal como mencionado na secção C.2.2, o Governo da RPC não facultou estas circulares. O Governo da RPC alegou, no entanto, que a Circular 250 foi revogada pela Circular 251 e que os limiares das taxas de empréstimo foram suprimidos em julho de 2013, pelo que não há qualquer intervenção estatal no setor bancário.
(111)
Todavia, a supressão dos limiares das taxas de empréstimo teve lugar durante o período de inquérito. Como tal, o BPC influenciou a fixação das taxas de juro pelos bancos estatais durante a maior parte do período de inquérito. Além do mais, o inquérito não permitiu apurar quaisquer efeitos imediatos da supressão nos empréstimos concedidos aos produtores incluídos na amostra. De qualquer modo, o limite mínimo das taxas de juro aplicado durante o período de inquérito não constitui o único argumento para a Comissão considerar que os bancos estatais são organismos públicos.
(112)
Por conseguinte, as conclusões estabelecidas no inquérito antissubvenções relativo aos painéis solares (22) e ao vidro solar (23), em que se estabeleceu que os bancos estatais na RPC agem como bancos estatais (ver os considerandos 158 a 168 do regulamento sobre painéis solares e o considerando 73 do regulamento sobre vidro solar) constituem também dados disponíveis no presente inquérito relativamente ao estatuto de organismo público dos bancos estatais. Em resumo, estes dados são os seguintes:
-
Os bancos estatais detêm a maior parte de mercado e são os principais agentes do mercado da RPC;
-
De acordo com os dados disponíveis, os bancos estatais são controlados pelo Governo, que detém a sua propriedade e controla administrativamente o seu comportamento comercial, incluindo os limites aplicáveis às taxas de juro que podem oferecer;
-
A lei bancária e outras leis e regulamentos exigem que os bancos concedam os empréstimos em função das necessidades da economia nacional, garantam apoio sob a forma de crédito aos projetos incentivados e deem prioridade às empresas de alta e nova tecnologia.
(113)
Com base nos elementos acima referidos, conclui-se que os bancos estatais exercem funções de poder público em nome do Governo da RPC, a saber, a promoção obrigatória de certos setores da economia em conformidade com documentos de planificação e políticas estatais. A vasta participação do Estado nos bancos estatais confirma que os bancos são controlados pelo Estado no exercício das suas funções de poder público. O Governo da RPC exerce um controlo significativo sobre os bancos públicos através da participação generalizada dos poderes públicos no setor financeiro e do requisito segundo o qual os bancos estatais devem seguir as políticas governamentais. Os bancos estatais são, por conseguinte, considerados como organismos públicos pois possuem, foi-lhes conferida e exercem autoridade governamental.
(114)
Na sequência da divulgação das conclusões, o Governo da RPC contestou esta conclusão, declarando que a Comissão não expôs as razões pelas quais considera que os bancos estatais são organismos públicos. A Comissão entende que os dados expostos nos considerandos anteriores justificam a conclusão de que os bancos estatais são organismos públicos.
(115)
Embora na sua esmagadora maioria os empréstimos recebidos pelos produtores-exportadores incluídos na amostra sejam concedidos por bancos estatais, o inquérito permitiu apurar que um número reduzido de empréstimos é concedido por bancos privados. A Comissão procurou, assim, analisar se aos bancos privados, na RPC, são atribuídas funções exercidas pelos poderes públicos ou se lhes são dadas instruções pelo Governo da RPC no sentido de concederem empréstimos preferenciais aos produtores de fibra de vidro de filamento, na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iv), do regulamento antissubvenções de base.
(116)
O artigo 34.o da lei bancária dá igualmente instruções a todos os bancos privados no sentido de «desenvolverem as suas atividades de crédito em função das necessidades da economia nacional e do desenvolvimento social e de acordo com o espírito das políticas industriais estatais» (24).
(117)
O inquérito revelou que, no que respeita aos produtores-exportadores incluídos na amostra, as taxas de juro aplicadas pelos bancos estatais e pelo bancos privados se encontravam, em geral, a um nível muito semelhante. Este facto dá a entender que os bancos estatais, que são os principais agentes no mercado bancário e de crédito na RPC, fixam os níveis das taxas de juro e que os bancos privados se limitam a adotar as taxas fixadas pelos bancos estatais (organismos públicos).
(118)
Nestas circunstâncias, conclui-se que os bancos privados não fixam as suas taxas independentemente da intervenção do Estado e que a estratégia de crédito adotada por estes bancos privados obedece às orientações do Governo da RPC.
(119)
Na sequência da divulgação das conclusões, o Governo da RPC contestou a interpretação, pela Comissão, do artigo 34.o da lei bancária, afirmando que «a Comissão está a dar ao artigo 34.o uma interpretação que este claramente não permite inferir». O Governo da RPC chamou a atenção da Comissão para outros artigos da lei bancária, a saber, os artigos 4.o, 5.o e 7.o, que permitem assegurar que os empréstimos sejam efetuados sem interferências e após uma avaliação das condições de crédito.
(120)
A Comissão reconhece a existência destes artigos, mas considera que devem ser entendidos e interpretados à luz do disposto no artigo 34.o Recorde-se, a este respeito, que nem o Governo da RPC, nem os bancos e as empresas incluídas na amostra em causa conseguiram demonstrar que os empréstimos foram concedidos sem interferências ou com uma avaliação adequada das condições de crédito. Pelo contrário, o inquérito revelou que, apesar de estar a sofrer perdas, um dos produtores-exportadores conseguiu receber empréstimos junto dos bancos a taxas de juro normais sem a aplicação de qualquer margem decorrente do risco relacionado com as suas dificuldades financeiras.
(121)
A Comissão conclui, por conseguinte, que aos bancos privados são atribuídas funções exercidas pelos poderes públicos ou lhes são dadas instruções pelo Governo para concederem financiamento preferencial em modalidades semelhantes às praticadas pelos bancos estatais, o que significa, consequentemente, que existe uma contribuição financeira na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iv), do regulamento antissubvenções de base.
Especificidade
(122)
No que diz respeito aos bancos que concederam empréstimos aos produtores-exportadores colaborantes, muitos deles são bancos estatais, controlados em última instância pelo Governo da RPC. Incluem-se os principais bancos comerciais e de investimento da RPC como o Banco de Desenvolvimento da China, o Banco EXIM, o Banco Agrícola da China, o Banco da China, o Banco da Construção da China e o Banco Industrial e Comercial da China.
(123)
Além disso, a Comissão observa que o Governo da RPC orienta os empréstimos preferenciais para um número reduzido de indústrias. Por exemplo, a Decisão n.o 40 estabelece que o Governo da RPC irá apoiar ativamente o desenvolvimento de indústrias de novos materiais, entre as quais classifica a indústria da fibra de vidro de filamento. Dá igualmente instruções a todas as instituições financeiras no sentido de apenas apoiarem sob a forma de crédito os projetos incentivados, categoria em que se inserem os projetos relativos à fibra de vidro de filamento. A mesma decisão também promete a implementação de «outras políticas preferenciais a favor dos projetos incentivados».
(124)
O Governo da RPC argumentou que a Comissão se baseou erradamente na Decisão n.o 40, uma vez que o produto em causa não está classificado como uma indústria incentivada. Por outro lado, mesmo admitindo tratar-se de uma industria incentivada, o Governo alegou que a Decisão n.o 40 não pode ser utilizada como fundamento no caso de uma indústria que não conste da Decisão n.o 9 («Catálogo de Orientação da Reestruturação Industrial de 2011»).
(125)
Os produtores-exportadores incluídos na amostra pertencem às categorias de indústrias incentivadas, conforme estabelecido nos considerandos 67 a 76, bem como à categoria das indústrias de alta e nova tecnologia. A isto acresce, contrariamente às alegações do Governo, que a fibra de vidro para fins especiais e respetivos produtos, bem como os fornos para a produção de fibra corrente estão explicitamente incluídos no capítulo XII, ponto 6, da Decisão n.o 9 (25). A alegação é, por conseguinte, infundada.
Vantagem.
(126)
Existe uma vantagem na medida em que os empréstimos do Governo, ou provenientes de organismos privados aos quais foram atribuídas funções exercidas pelos poderes públicos ou foram dadas instruções pelo Governo, são concedidos em condições mais favoráveis do que as que o beneficiário poderia efetivamente obter no mercado.
Necessidade de recorrer a uma referência
(127)
A Comissão procurou verificar as avaliações do risco de crédito realizadas pelos bancos que emprestaram dinheiro aos produtores-exportadores incluídos na amostra durante o período de inquérito. Alguns dos produtores-exportadores encontravam-se numa situação deficitária. Não obstante, conseguiram receber empréstimos junto dos bancos à taxa de referência sem a aplicação de qualquer margem decorrente do risco relacionado com o agravamento da sua situação financeira. Consequentemente, a Comissão tem motivos para questionar se os empréstimos às empresas de fibra de vidro de filamento se basearam numa avaliação escrupulosa do risco, e põe também em causa a taxa de juro fixada de acordo com esse exercício.
(128)
Como acima se explica, uma vez que os empréstimos concedidos pelos bancos chineses refletem uma substancial intervenção estatal no setor bancário e não refletem as taxas que existiriam numa economia que funcionasse efetivamente, calculou-se uma referência de mercado adequada utilizando o método descrito em seguida. Devido à falta de colaboração por parte do Governo da RPC, a Comissão recorreu também aos dados disponíveis, a fim de estabelecer uma taxa de juro de referência adequada.
(129)
Ao calcular uma referência adequada para os empréstimos denominados em RMB, considerou-se razoável aplicar as taxas de juro chinesas, ajustadas para refletir o risco de mercado normal. Com efeito, num contexto em que a situação financeira atual dos exportadores foi estabelecida num mercado de empréstimos bancários com distorções e em que não existem informações fiáveis dos bancos chineses sobre a medição do risco e o estabelecimento de notações de crédito, considera-se necessário não aceitar sem explicações a fiabilidade creditícia dos exportadores chineses, devendo ser aplicada uma margem para ter em conta o potencial impacto das distorções do mercado chinês sobre a situação dos referidos exportadores.
(130)
O mesmo se aplica relativamente aos empréstimos denominados em divisas estrangeiras. Foram utilizadas como referência as obrigações de empresas notadas BB com denominações relevantes emitidas durante o PI.
(131)
Como se explicou anteriormente, solicitou-se tanto ao Governo da RPC como aos produtores-exportadores colaborantes que facultassem informação sobre a política de crédito dos bancos chineses e o modo como os empréstimos tinham sido concedidos aos produtores-exportadores. Porém, essas informações não foram disponibilizadas. Assim, tendo em conta esta falta de colaboração, bem como o conjunto dos dados disponíveis, e nos termos do artigo 28.o, n.o 6, do regulamento antissubvenções de base, é adequado considerar que a todas as empresas na China seria concedida a notação mais elevada em matéria de obrigações de alto risco (Non-investment grade bonds - BB na Bloomberg), devendo aplicar-se à taxa de juro de referência do Banco Popular da China o prémio normalmente associado às obrigações emitidas por empresas com essa notação.
(132)
Por conseguinte, para calcular a taxa de juro de referência para os empréstimos às empresas incluídas na amostra durante o PI, calculou-se um prémio de risco com base na diferença entre as taxas de juro sobre as obrigações emitidas por empresas com notação BB e sobre as obrigações emitidas por empresas com notação AAA (que corresponde à notação de risco das obrigações da RPC), como registada pela Bloomberg. Este prémio de risco foi em seguida adicionado às taxas de crédito publicadas do BPC para obrigações com notação BB, tendo em conta a duração dos empréstimos.
(133)
A vantagem para o produtores-exportadores foi então calculada como a diferença entre os juros efetivamente pagos pelas empresas durante o PI e os juros que seriam pagos se se tivesse aplicado aos empréstimos a taxa de juro de referência. Esta vantagem foi, em seguida, expressa como percentagem do volume de negócios total de cada produtor-exportador colaborante.
(134)
Na sequência da divulgação das conclusões, o Governo da RPC declarou que a Comissão não deveria ter recorrido a qualquer referência para o cálculo da vantagem, argumentando que os empréstimos foram concedidos em condições de mercado e, por conseguinte, que não foi concedida qualquer vantagem.
(135)
Tal como se explicou nos considerandos 127 a 130, o mercado dos empréstimos bancários na RPC tem distorções, razão pela qual a Comissão considera que se justifica plenamente recorrer a uma referência.
(136)
O Governo da RPC avançou ainda que a escolha desta referência específica pela Comissão não foi suficientemente fundamentada.
(137)
No entender da Comissão, ao calcular uma referência adequada para os empréstimos, considera-se razoável aplicar as taxas de juro chinesas, ajustadas para refletir o risco de mercado normal. Com efeito, num contexto em que a situação financeira atual dos exportadores foi estabelecida num mercado de empréstimos bancários com distorções e em que não existem informações fiáveis dos bancos chineses sobre a medição do risco e o estabelecimento de notações de crédito, considera-se necessário aplicar uma margem para ter em conta o potencial impacto das distorções do mercado chinês sobre a situação dos referidos exportadores.
d) Conclusão
(138)
Com base nos resultados do inquérito, a Comissão conclui que a indústria da fibra de vidro de filamento na RPC beneficiou da concessão de empréstimos preferenciais durante o PI, tanto de bancos estatais como de bancos privados. O financiamento da indústria da fibra de vidro de filamento constitui uma subvenção na aceção dada pelo regulamento antissubvenções de base, uma vez que:
a)
existe uma contribuição financeira dos poderes públicos, tal como referido no artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea i),
b)
existe um mandato e instruções dadas pelos poderes públicos, como estabelecido no artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iv), e
c)
é desta forma concedida uma vantagem, como referido no artigo 3.o, n.o 2.
(139)
Devido à existência de uma contribuição financeira, de uma vantagem para os produtores-exportadores e da especificidade, considera-se esta subvenção passível de medidas de compensação.
e) Cálculo do montante da subvenção
(140)
O artigo 6.o, alínea b), do regulamento antissubvenções de base determina que a vantagem relativa aos empréstimos preferenciais deve ser calculada como a diferença entre o montante do juro pago e o montante que seria pago por um empréstimo comercial comparável que a empresa pudesse obter no mercado. Tal como referido acima, na ausência de uma boa avaliação dos riscos, a Comissão estabeleceu um valor de referência do mercado para empréstimos comerciais comparáveis.
(141)
A vantagem foi calculada para o PI como a diferença entre os juros efetivamente pagos durante esse período e os juros que seriam pagos utilizando o valor de referência.
(142)
Um dos produtores-exportadores argumentou que, ao calcular a vantagem, a Comissão não utilizara a taxa de juro correta efetivamente paga pela empresa por um empréstimo. A Comissão aceitou esta alegação e os cálculos em causa foram revistos. Os cálculos revistos não tiveram, contudo, qualquer efeito sobre a margem de subvenção apurada.
(143)
As margens de subvenção calculadas para os produtores-exportadores incluídos na amostra com base nesta metodologia são as seguintes:
Empréstimos preferenciais
Nome da empresa
Margem de subvenção
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Outros regimes de empréstimos preferenciais
(144)
Durante o PI, os produtores-exportadores incluídos na amostra não receberam qualquer outra contribuição financeira ao abrigo dos restantes regimes de empréstimos preferenciais mencionados na secção C.3.
5. Programas de subvenção
(145)
As empresas incluídas na amostra não receberam qualquer contribuição financeira ao abrigo dos programas «marcas de topo», «marcas de topo da China a nível mundial» ou «fundos para a expansão externa das indústrias da Província de Guangdong» durante o PI.
5.1. Subvenções e programas de subvenção específicos
a) Introdução
(146)
As empresas incluídas na amostra receberam subvenções pontuais de várias autoridades públicas, a diferentes níveis da administração, resultando na obtenção de uma vantagem durante o PI. Considera-se que estas subvenções se inserem nos programas de subvenção alegados na denúncia, segundo a qual os produtores de fibra de vidro de filamento recebiam estas subvenções pontuais de administrações provinciais e locais e as mesmas conferiam uma vantagem, uma vez que os fundos eram atribuídos sem uma contrapartida adequada.
(147)
A Comissão propôs a realização de consultas com o Governo da RPC sobre estas subvenções específicas.
(148)
O Governo da RPC opôs-se à realização das consultas, alegando que as mesmas seriam incompatíveis com o Acordo sobre as Subvenções e as Medidas de Compensação («SMC») porque teriam lugar antes do início do inquérito e, além disso, imporiam um encargo desproporcionado para as autoridades chinesas, que teriam de verificar as informações respeitantes a cada regime.
(149)
A maior parte das subvenções dizia respeito a montantes negligenciáveis, razão pela qual a Comissão não procedeu a mais investigações no que lhes dizia respeito.
(150)
Em contrapartida, a Comissão investigou uma subvenção específica, de montante relativamente elevado, destinada à construção de dormitórios dos trabalhadores da empresa, que fora concedida a uma das empresas incluídas na amostra e se considera estar relacionada com as alegações respeitantes aos programas de subvenção constantes da denúncia.
b) Conclusão
(151)
A natureza ad hoc da subvenção acima referida mostrou claramente que esta não tinha sido disponibilizada a outras empresas e, como tal, era específica na aceção do artigo 4.o, n.o 2, alínea a), do regulamento antissubvenções de base. Com base nos elementos de prova recolhidos sobre a obtenção da referida subvenção e na ausência de quaisquer outras informações, a Comissão considera que esta subvenção constitui uma subvenção na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea i), e n.o 2, do regulamento antissubvenções de base, por meio da qual foi concedida uma vantagem ao produtor-exportador em causa.
(152)
Na sequência da divulgação das conclusões, a empresa que recebeu a subvenção alegou que esta lhe foi concedida para a renovação de ativos fixos, que são amortizados no prazo de 50 anos. Por conseguinte, esta subvenção deveria ser repartida por um período de 50 anos e apenas a proporção de 1/50, que corresponde à vantagem recebida durante o PI, deveria ser tida em conta no cálculo da margem de subvenção.
(153)
A empresa não forneceu quaisquer elementos de prova que justificassem um período de amortização de 50 anos para o investimento em ativos fixos, no caso vertente um imóvel utilizado como dormitório dos funcionários. O período efetivo de amortização dos ativos fixos de uma empresa costuma ser muito mais curto, rondando os 10 a 20 anos. Nesta base, a vantagem decorrente desta subvenção é negligenciável e, como tal, não deve ser objeto de medidas de compensação.
6. Programas de isenção e redução de impostos diretos
6.1. Programa two free/three half (dois anos de isenção/três anos a uma taxa de 50 %) para sociedades de investimento estrangeiro (SIE)
a) Introdução
(154)
O programa «two free, three half» permite que sociedades de investimento estrangeiro não paguem o imposto sobre o rendimento das pessoas coletivas («IRC») durante os dois primeiros anos e paguem apenas 12,5 %, em vez de 25 %, nos três anos seguintes.
b) Base jurídica
(155)
A base jurídica deste programa é o artigo 8.o da lei chinesa do imposto sobre o rendimento das sociedades de investimento estrangeiro (SIE) e empresas estrangeiras («lei fiscal SIE»), e o artigo 72.o do respetivo regulamento de execução. Segundo o Governo da RPC, este programa foi terminado nos termos do artigo 57.o da lei do imposto sobre o rendimento das pessoas coletivas de 2008 («lei do IRC»), aplicando-se um período de transição até ao final de 2012. A lei indica, portanto, claramente que poderia existir uma vantagem ao abrigo deste regime no exercício fiscal de 2012.
c) Conclusões do inquérito
(156)
O regime «two free, three half» concedeu vantagens às empresas durante o exercício financeiro de 2012, após o qual, segundo o Governo da RPC, foi suprimido. De qualquer modo, uma das empresas incluídas na amostra era uma empresa detida por capitais estrangeiros suscetível de ser elegível para beneficiar deste regime fiscal durante o PI.
d) Conclusão
(157)
As empresas incluídas na amostra não receberam qualquer contribuição financeira ao abrigo deste programa durante o PI. O inquérito permitiu ainda apurar que o regime foi efetivamente revogado pelo Governo da RPC.
6.2. Empresas de alta e nova tecnologia
a) Introdução
(158)
Este programa permite que as empresas que consigam demonstrar o cumprimento de certos critérios sejam consideradas «empresas de alta e nova tecnologia» e possam, dessa forma, beneficiar de uma redução de 15 % no IRC, em comparação com a taxa normal de 25 %.
b) Base jurídica
(159)
A base jurídica deste programa é o artigo 28.o, n.o 2, da lei do imposto sobre o rendimento das pessoas coletivas de 2008 («Enterprise Income Tax Law of 2008») («lei do IRC»), juntamente com as medidas administrativas para a determinação de empresas de alta e nova tecnologia («Administrative Measures for the Determination of High and New Technology Enterprises») (Guo Ke Fa Huo [2008] n.o 172); bem como o artigo 93.o do regulamento de execução da lei do IRC e o aviso da administração fiscal sobre as questões relativas ao pagamento do IRC pelas empresas de alta e nova tecnologia («Notice of the State Administration of Taxation on the issues concerning the Payment of Enterprise Income Tax by High and New Technology Enterprises») (Guo Shui Han [2008] n.o 985).
c) Conclusões do inquérito
(160)
Este regime é aplicável às empresas consideradas de alta e nova tecnologia pelo Governo da RPC. Para serem elegíveis ao abrigo deste regime, as empresas devem dispor de importantes direitos de propriedade intelectual independentes e preencher os seguintes requisitos, definidos na base jurídica acima e resumidos do seguinte modo:
a)
a produção insere-se no âmbito dos produtos de domínios de alta tecnologia com apoio-chave do Estado («High-Tech Fields with Key State Support»);
b)
as despesas totais de I & D representam 3 a 6 % das receitas totais das vendas;
c)
a receita dos produtos de alta e nova tecnologia representa mais de 60 % das receitas totais das vendas;
d)
o pessoal afeto à I & D representa 10 % de todo o pessoal;
e)
estão preenchidos os restantes requisitos estabelecidos nas medidas administrativas de 2008 supracitadas.
(161)
Constatou-se que alguns dos produtores-exportadores incluídos na amostra recorreram a este regime, tendo apenas tido de pagar 15 % de IRC, em vez de 25 %. Depois de solicitarem o seu reconhecimento como empresas de alta e nova tecnologia, estas empresas receberam uma notificação oficial de que cumpriam os critérios deste regime e que podiam portanto preencher as suas declarações fiscais em conformidade.
d) Conclusão
(162)
A Comissão considera que este regime corresponde a uma subvenção na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e n.o 2, do regulamento antissubvenções de base, porque existe uma contribuição financeira sob a forma de receitas não consideradas pelo Governo da RPC que confere uma vantagem às empresas em causa. A vantagem para os beneficiários é igual à poupança fiscal obtida.
(163)
Considera-se que a subvenção em causa tem caráter específico na aceção do artigo 4.o, n.o 2, alínea a), do regulamento antissubvenções de base, porque se limita apenas a determinadas empresas certificadas como empresas de alta e nova tecnologia e que respeitam todos os requisitos previstos nas medidas administrativas de 2008. Os produtores-exportadores incluídos na amostra em causa receberam essa certificação. Não foram estabelecidos critérios objetivos de elegibilidade pela legislação ou a autoridade que concede essa certificação.
(164)
Após a divulgação das conclusões, o Governo da RPC contestou a conclusão da Comissão, sustentando que os critérios de elegibilidade são objetivos e se aplicam nas mesmas condições a todas as empresas na RPC. Como tal, não preenchem o critério da especificidade.
(165)
A Comissão não pode aceitar esta alegação. A subvenção destina-se apenas a empresas com características específicas (empresas de alta e nova tecnologia) e não a todas as indústrias e todos os setores. A elegibilidade também não é automática, mas depende da emissão de um certificado de empresa de alta e nova tecnologia, após um procedimento discricionário, pela autoridade competente. O regime tem, assim, caráter específico.
(166)
Por conseguinte, a Comissão considera esta subvenção passível de medidas de compensação.
e) Cálculo do montante da subvenção
(167)
A Comissão calculou o montante da subvenção passível de medidas de compensação com base na diferença entre o montante do imposto normalmente pago durante o PI e o montante do imposto efetivamente pago durante o PI pelas empresas em causa.
Empresas de alta e nova tecnologia
Nome da empresa
Margem de subvenção
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Redução do imposto sobre o rendimento para SIE que comprem equipamentos fabricados na China
a) Introdução
(168)
Este regime permite que uma empresa solicite créditos fiscais para a compra de equipamento fabricado no país se um projeto for coerente com as políticas industriais do Governo da RPC. Um crédito fiscal que pode ir até 40 % do preço de compra de equipamento fabricado no país pode ser aplicado ao aumento da dívida fiscal do ano anterior.
b) Base jurídica
(169)
Este regime tem por base jurídica as Medidas provisórias relativas ao crédito respeitante ao imposto sobre o rendimento das empresas para efeitos de investimento em equipamentos de fabrico nacional destinados a projetos de renovação tecnológica, de 1 de julho de 1999, e o Aviso da administração fiscal nacional que revoga a aplicação da política de isenção e dedução do imposto sobre o rendimento das pessoas coletivas no que respeita aos investimentos das empresas na compra de equipamentos de fabrico nacional, n.o 52 [2008] da administração fiscal nacional, aplicável a partir de 1 de janeiro de 2008.
c) Conclusões do inquérito
(170)
O Governo da RPC afirmou que este regime terminara em janeiro de 2008, em conformidade com o referido aviso n.o 52. O inquérito permitiu apurar, contudo, que uma das empresas incluídas na amostra beneficiou deste programa durante o PI.
d) Conclusão
(171)
Este regime constitui uma subvenção porque concede uma contribuição financeira sob a forma de receita pública não cobrada pelo Governo da RPC, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii, do regulamento de base. Este regime concede uma vantagem aos beneficiários num montante equivalente ao da poupança fiscal na aceção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento antissubvenções de base. Trata-se de uma subvenção específica na aceção do artigo 4.o, n.o 4, alínea b), do regulamento antissubvenções de base, uma vez que está subordinada à utilização preferencial de produtos nacionais em detrimento dos produtos importados.
e) Cálculo do montante da subvenção
(172)
A Comissão calculou o montante da subvenção passível de medidas de compensação com base na diferença entre o montante do imposto normalmente pago durante o PI e o montante do imposto efetivamente pago durante o PI pelas empresas em causa.
(173)
A taxa de subvenção estabelecida para esta subvenção, durante o PI, para o Grupo Jiangsu Changhai ascende a 0,2 %.
(174)
Na sequência da divulgação das conclusões, um produtor-exportador alegou não ser elegível para qualquer contribuição financeira ao abrigo do regime «Redução do imposto sobre o rendimento para SIE que comprem equipamentos fabricados na China», visto não ser uma sociedade de investimento estrangeiro. Assim sendo, a Comissão ter-lhe-á atribuído erradamente uma vantagem ao abrigo deste regime com base nos dados disponíveis. A empresa alegou ainda ter detetado pequenos erros de cálculo. Ambas as alegações foram aceites e o cálculo da margem de subvenção foi revisto em conformidade.
6.4. Outros regimes de isenção e redução de impostos diretos
(175)
As compensações fiscais para atividades I&D foram também investigadas. No entanto, esta medida dizia respeito a montantes negligenciáveis, razão pela qual a Comissão não procedeu a mais investigações no que lhe dizia respeito.
(176)
Durante o PI, os produtores-exportadores incluídos na amostra não receberam qualquer contribuição financeira ao abrigo dos restantes programas de isenção de impostos mencionados na secção C.3.
7. Programas em matéria de impostos indiretos e direitos aduaneiros de importação
7.1. Isenções de IVA e reduções de direitos de importação para a utilização de equipamento importado
a) Introdução
(177)
Este regime concede isenções de IVA e de direitos de importação para SIE e determinadas empresas nacionais para efeitos da importação de bens de equipamento utilizados na produção. Para poder beneficiar da isenção, o equipamento não pode fazer parte de uma lista de equipamentos não elegíveis e a empresa requerente deve obter um certificado de «projeto incentivado pelo Estado» junto das autoridades chinesas ou da NDRC, em conformidade com a legislação aplicável em matéria de investimento, fiscalidade e alfândegas.
b) Base jurídica
(178)
O regime tem por bases jurídicas a Circular Guo Fa n.o 37/1997 do Conselho de Estado sobre a adaptação dos regimes fiscais aplicáveis às importações de equipamento, o Aviso do Ministério das Finanças, da administração geral das alfândegas e da administração fiscal nacional sobre a adaptação de determinadas políticas em matéria de direitos preferenciais aplicáveis à importação, a Comunicação do Ministério das Finanças, da administração geral das alfândegas e da administração fiscal nacional [2008] n.o 43, o Aviso da NDRC sobre questões relativas à gestão da carta de confirmação sobre projetos nacionais ou financiados pelo estrangeiro, cujo desenvolvimento é incentivado pelo Estado, n.o 316 2006, de 22 de fevereiro de 2006, e o Catálogo dos artigos de importação em relação aos quais as SIE e as empresas nacionais não beneficiam de isenção de direitos, 2008.
c) Conclusões do inquérito
(179)
Todas as empresas incluídas na amostra beneficiaram deste regime.
d) Conclusão
(180)
Considera-se que este regime concede uma contribuição financeira sob a forma de receita pública não cobrada pelo Governo da RPC, na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii, porque as SIE e outras empresas nacionais elegíveis ficam isentas do pagamento de IVA e/ou de taxas que de outro modo seriam exigíveis. Por conseguinte, o regime confere uma vantagem às empresas beneficiárias, na aceção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento antissubvenções de base. Considera-se que o regime em causa tem caráter específico na aceção do artigo 4.o, n.o 2, alínea a), do regulamento antissubvenções de base, uma vez que a legislação que rege a ação da autoridade que concede a autorização limita explicitamente o acesso a este regime a empresas que investem ao abrigo de categorias comerciais específicas definidas de forma circunstanciada pela legislação e se inserem quer na categoria de empresas incentivadas quer na categoria B de empresas restritas em conformidade com o Catálogo de orientação das indústrias para investimento estrangeiro e transferência de tecnologia ou a empresas abrangidas pelo Catálogo das indústrias, produtos e tecnologias fundamentais cujo desenvolvimento é incentivado pelo Estado.
(181)
Na sequência da divulgação das conclusões, o Governo da RPC contestou a conclusão da Comissão, sustentando que os critérios de elegibilidade são objetivos e se aplicam nas mesmas condições a todas as empresas na RPC. Como tal, não preenchem o critério da especificidade. Porém, o Governo da RPC não remeteu para quaisquer disposições específicas na legislação a fim de fundamentar os seus pontos de vista nem apresentou provas irrefutáveis que permitam concluir que a elegibilidade é automática.
(182)
O Governo da RPC e um dos produtores-exportadores alegaram ainda que a Comissão não pode aplicar medidas de compensação a eventuais vantagens em matéria de IVA que possam ter sido usufruídas pelas três empresas incluídas na amostra, porque a partir de 2009 deixou de ser possível recorrer às isenções de IVA concedidas no passado. Assim sendo, mesmo partindo do princípio de que o equipamento importado em questão tem um período de amortização de 5 a 10 anos, a vantagem alegada expiraria antes da instituição das medidas ou é improvável que se mantivesse durante todo o período quinquenal das medidas.
(183)
A Comissão faz notar que o período de amortização de alguns dos equipamentos importados é muito superior a 10 anos, podendo durar 15 ou 20 anos em determinados casos. De qualquer modo, a Comissão não aplicou medidas de compensação a qualquer vantagem decorrente das compras de equipamento importado efetuadas após 2009. Acresce ainda que o Governo da RPC reconhece que as empresas poderiam ainda beneficiar do regime «pouco tempo depois» da instituição das medidas. Este argumento é, por conseguinte, rejeitado.
e) Cálculo do montante da subvenção
(184)
O montante da subvenção passível de compensação é calculado em termos de vantagens conferidas aos beneficiários, como verificadas durante o PI. A vantagem conferida aos beneficiários é considerada como o montante da isenção do IVA e dos direitos aduaneiros sobre o equipamento importado. A fim de assegurar que o montante passível de medidas de compensação abrangia apenas o período de inquérito, a vantagem recebida foi amortizada ao longo da vida do equipamento, em conformidade com os procedimentos contabilísticos normais do produtor-exportador.
(185)
A taxa de subvenção estabelecida para o programa considerado, durante o PI, para os produtores-exportadores incluídos na amostra, ascendeu a:
Isenções de IVA e reduções de direitos de importação para a utilização de equipamento importado
Empresa/Grupo
Taxa de subvenção
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Outros regimes de isenção e redução de impostos indiretos
(186)
Durante o PI, os produtores-exportadores incluídos na amostra não receberam qualquer contribuição financeira ao abrigo dos restantes programas de isenção de impostos indiretos mencionados na secção C.3.
8. Fornecimento estatal de bens e serviços por remuneração inferior à adequada
8.1. Fornecimento de matérias-primas, fornecimento de eletricidade, fornecimento de água
(187)
Não foram detetadas quaisquer subvenções associadas à aquisição, durante o PI, de matérias-primas, de água ou de eletricidade pelos produtores-exportadores incluídos na amostra.
8.2. Direitos de utilização de terrenos
a) Introdução
(188)
As empresas não podem proceder à aquisição plena de terrenos na RPC, mas apenas adquirir um direito de utilização dos terrenos junto das autoridades locais.
b) Base jurídica
(189)
A lei sobre a administração de terrenos da RPC estabelece que todos os terrenos pertencem ao povo e que não podem ser comprados ou vendidos, mas define as condições pelas quais os direitos de utilização de terrenos podem ser vendidos às empresas, por adjudicação, cotação ou leilão.
c) Conclusões do inquérito
(190)
Em princípio, um sistema de leilão deveria permitir que o mercado determinasse o preço do direito de utilização de um determinado terreno, e, dessa forma, o preço seria estabelecido de forma independente. Contudo, o Governo da RPC afirmou que estabelece sempre preços mínimos para cada tipo de terreno (os terrenos são classificados de 1 a 15 com base na qualidade das parcelas), abaixo dos quais os preços dos direitos de utilização dos terrenos não podem descer.
(191)
O Governo da RPC também controla a oferta de terrenos, limitando através de quotas a área para a qual podem ser vendidos direitos de utilização, para fins industriais ou residenciais, por província e por ano.
(192)
Em qualquer caso, a Comissão não encontrou provas de nenhum processo de venda em leilão que tenha estabelecido de forma independente o preço dos direitos de utilização dos terrenos, para nenhum direito de utilização adquirido pelos produtores-exportadores incluídos na amostra. O produtor-exportador licitou um preço inicial e, uma vez que foi o único licitante, foi-lhe atribuído o direito de utilização do terreno em causa. Na sequência da divulgação, o Governo da RPC declarou que discordava da conclusão da Comissão de que não existe um verdadeiro mercado de venda de direitos de utilização de terrenos na RPC. No entanto, não apresentou quaisquer novos argumentos que corroborassem esta opinião.
(193)
As conclusões do inquérito confirmam que a situação relativa à oferta e aquisição de terrenos na RPC é pouco clara e carece de transparência e que os preços são muitas vezes fixados arbitrariamente pelas autoridades. Estas fixam os preços de acordo com o sistema de avaliação de terrenos urbanos que, entre outros critérios, dá instruções para que se considere também a política industrial aquando da fixação do preço de terrenos industriais (29).
(194)
De resto, as informações independentes divulgadas sugerem que na RPC os terrenos têm preços inferiores à taxa normal do mercado (30).
(195)
Considera-se, assim, que as empresas incluídas na amostra pagaram o preço estabelecido pelo Governo da RPC. Os direitos de utilização de terrenos são concedidos mediante remuneração inferior à adequada, em comparação com o valor de referência do mercado que figura na secção e) abaixo.
(196)
A situação relativa aos terrenos na RPC é igualmente examinada no documento de trabalho do FMI, que confirma que a concessão de direitos de utilização de terrenos às indústrias chinesas não respeita as condições de mercado (31).
d) Conclusão
(197)
A Comissão conclui que a concessão de direitos de utilização de terrenos pelo Governo da RPC deve ser considerada uma subvenção na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea iii), e n.o 2, do regulamento antissubvenções de base, sob a forma de fornecimento de bens que confere uma vantagem às empresas. Uma vez que o inquérito não revelou a existência de um verdadeiro mercado em funcionamento para a venda dos direitos de utilização de terrenos na RPC, a utilização de um valor de referência externo [ver secção e) abaixo] mostra que o montante pago por esses direitos pelos exportadores incluídos na amostra foi inferior ao preço de mercado.
(198)
A subvenção tem caráter específico na aceção do artigo 4.o, n.o 2, alíneas a) e c), do regulamento antissubvenções de base, porque a Decisão n.o 40 do Conselho de Estado exige que as autoridades públicas garantam o fornecimento de terrenos às indústrias incentivadas, em que se insere a fibra de vidro de filamento, tal como explicado nos considerandos 67 a 82. O artigo 18.o da Decisão n.o 40 esclarece que as indústrias consideradas «restritas» não têm acesso aos direitos de utilização de terrenos.
e) Cálculo da margem de subvenção
(199)
A vantagem corresponde à diferença entre o preço pago pelos direitos de utilização dos terrenos e um valor de referência externo adequado.
(200)
A Comissão considera que o Taipé Chinês oferece um valor de referência externo adequado, pelos seguintes motivos:
a)
o nível comparável do desenvolvimento económico, do PIB e da estrutura económica entre o Taipé Chinês e a maioria das províncias e cidades da RPC em que estão situados os produtores-exportadores incluídos na amostra;
b)
a proximidade física entre a RPC e o Taipé Chinês;
c)
o elevado grau de infraestrutura industrial tanto no Taipé Chinês como em muitas províncias da RPC;
d)
os fortes laços económicos e o comércio transfronteiriço entre o Taipé Chinês e a RPC;
e)
a elevada densidade populacional em muitas províncias da RPC e do Taipé Chinês;
f)
a similaridade dos tipos de terrenos e transações utilizados para determinar o valor de referência no Taipé Chinês com os da China; e
g)
as características comuns demográficas, linguísticas e culturais entre o Taipé Chinês e a RPC.
(201)
Na sequência da divulgação, o Governo da RPC contestou a utilização do Taipé Chinês como valor de referência, alegando que este tem uma densidade populacional muito superior à da RPC, o que faz com que a situação dos terrenos e dos preços nos dois países não seja comparável. A Comissão entende, no entanto, que pelos muitos motivos expostos nos considerandos anteriores, o valor de referência foi selecionado numa base razoável.
(202)
Após a divulgação das conclusões, também uma das empresas incluídas na amostra sugeriu que a utilização do Taipé Chinês não era adequada às condições económicas na província específica em que estava localizada, mas não forneceu uma alternativa. A empresa argumentou igualmente que a proximidade física entre a RPC e o Taipé Chinês não deveria ser aceite como critério válido para a seleção deste valor de referência, mas não fundamentou a sua alegação. Não sendo sugeridos outros valores de referência alternativos, confirmou-se a utilização do Taipé Chinês.
(203)
Tendo em conta todos estes fatores, a Comissão concluiu que os preços dos direitos de utilização dos terrenos na RPC, se as condições do mercado prevalecessem, para os produtores-exportadores incluídos na amostra, seriam muito semelhantes aos preços dos terrenos no Taipé Chinês.
(204)
Os preços médios dos terrenos no Taipé Chinês para 2012 foram obtidos junto do departamento industrial do Ministério dos Assuntos Económicos e ajustados retroativamente de acordo com a inflação e o crescimento do PIB, de modo a fixar um preço de referência para os terrenos em cada ano civil. Uma vez que os direitos de utilização dos terrenos são válidos por 50 anos e amortizados nesta base, a vantagem no PI corresponde a 1/50 da diferença entre o preço de referência e o preço efetivamente pago.
(205)
A taxa de subvenção estabelecida para o fornecimento de terrenos mediante uma remuneração inferior à adequada («RIA») é a seguinte:
Fornecimento de terrenos mediante RIA
Nome da empresa
Margem de subvenção
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Conclusão sobre a concessão de subvenções
(206)
A Comissão calculou o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação em conformidade com as disposições do regulamento antissubvenções de base, para as empresas objeto de inquérito, regime a regime, e adicionou todos os valores para calcular a subvenção total concedida a cada produtor-exportador no PI.
(207)
Para calcular as margens da subvenção total abaixo, a Comissão calculou primeiramente a percentagem de subvenção, sendo o seu montante baseado no volume de negócios total da empresa. Essa percentagem foi, então, utilizada para calcular a subvenção atribuída às exportações do produto em causa para a União durante o PI.
(208)
O montante da subvenção por tonelada do produto em causa, exportado para a União durante o PI, foi depois calculado, e as margens abaixo foram calculadas como percentagem do valor CIF (custo, seguro e frete) das mesmas exportações por tonelada.
(209)
Em conformidade com o artigo 15.o, n.o 3, do regulamento antissubvenções de base, a margem total de subvenção das empresas colaborantes não incluídas na amostra é calculada com base na margem de subvenção média ponderada total estabelecida para os produtores-exportadores colaborantes incluídos na amostra, com exclusão do grupo ao qual pertence o produtor-exportador objeto das disposições do artigo 28.o, n.o 1.
Nome da empresa
Margem de subvenção
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Outras empresas colaborantes
10,2 %
D. PREJUÍZO
1. Produção da União e indústria da União
(210)
O produto similar foi fabricado por oito produtores da União durante o período de inquérito. Constituem a «indústria da União», na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento anti-dumping de base e do artigo 9.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base.
(211)
A produção total da União durante o período de inquérito foi estabelecida entre 530 000 e 580 000 toneladas. A Comissão determinou o valor com base em todas as informações disponíveis relativas à indústria da União, como facultadas pela APFE. Tal como indicado no considerando 17, foram selecionadas para a amostra as fábricas de três produtores da União, representando mais de 52 % da produção total da União do produto similar.
(212)
Com base nas informações incluídas na denúncia/pedido de reexame, em que os indicadores macroeconómicos reais dos autores da denúncia/requerentes foram divulgados, e no facto de apenas um número muito limitado de produtores da União não serem autores da denúncia/requerentes, afigura-se adequado não divulgar os indicadores macroeconómicos agregados reais de todos os produtores da União, uma vez que tal permitiria que qualquer parte interessada discernisse os dados específicos não divulgados relativos às empresas que não participaram na denúncia/não são requerentes.
(213)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC insurgiu-se contra o tratamento confidencial e a apresentação do consumo total da União e de outros indicadores de prejuízo macroeconómicos em intervalos.
(214)
Na sequência de um pedido para o efeito que seja devidamente fundamentado, a Comissão tem a obrigação de respeitar os dados confidenciais dos produtores que não foram os autores da denúncia. A divulgação de indicadores macroeconómicos precisos permitiria identificar dados confidenciais desses produtores e prejudicaria os seus interesses. Por conseguinte, a alegação é rejeitada.
2. Consumo da União
(215)
A Comissão estabeleceu o consumo da União fundamentando-se i) no volume de vendas da indústria da União no mercado da União com base nos dados fornecidos pela APFE e (ii) nas importações provenientes de países terceiros com base em dados extraídos da COMEXT, do Eurostat.
(216)
O consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
Consumo da União (toneladas métricas)
2010
2011
2012
PI
Consumo total da União
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Índice (2010 = 100)
100
97
101
103
Fonte: dados facultados pela APFE, Eurostat (COMEXT)
(217)
Entre 2010 e o PI, o consumo da União aumentou 3 %.
(218)
Na sequência da divulgação definitiva, um utilizador alegou que o consumo da União caiu quase 30 % em 2009. Nessa perspetiva, um aumento de 3 % a partir de 2010, não é, em seu entender, significativo. Todavia, a Comissão não qualificou este aumento como significativo mas observou que o consumo aumentou durante o período considerado.
3. Importações provenientes do país em causa
3.1. Volume e parte de mercado das importações objeto de dumping e de subvenções
(219)
A análise que se segue abrange as importações objeto tanto de dumping como de subvenções com idênticos produtores incluídos na amostra na RPC e idêntico período de inquérito.
(220)
O volume das importações do produto em causa provenientes da RPC evoluiu do seguinte modo:
Quadro 2
Volume das importações (toneladas métricas), parte de mercado
2009
2010
2011
2012
PI
Volume de importações (toneladas)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Índice (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Índice (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Parte de mercado
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Índice (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Índice (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Fonte: Eurostat (COMEXT)
(221)
O volume das importações provenientes da RPC diminuiu 14 % durante o período considerado e a parte de mercado 17 %. No entanto, 2010 não constitui um ano de referência adequado e as tendências de importação seriam analisadas mais corretamente se considerarmos o ano precedente, ou seja 2009, como indicado no quadro acima. Em 2010, os importadores da União, antecipando a instituição dos direitos provisórios em setembro de 2010, constituíram reservas significativas de produtos de fibra de vidro de filamento provenientes da China. Com efeito, o inquérito revelou que, durante os primeiros nove meses de 2010, foram importadas da RPC quantidades muito maiores do que o habitual. As importações provenientes da RPC ascenderam a cerca de 99 000 toneladas em 2009, ao passo que em 2010 foram superiores a 152 000 toneladas e, em seguida, em 2011, desceram para cerca de 109 000 toneladas. Verifica-se uma tendência para um aumento claro das importações a partir de 2009. A partir de 2011, as importações chinesas registaram um aumento de 20 %, em termos de volume, tendo recuperado uma parte de mercado de 2 pontos percentuais.
(222)
Várias partes reiteraram as suas alegações de que as importações provenientes da RPC e a respetiva parte de mercado diminuíram entre 2010 e o termo do PI e que, por conseguinte, não se demonstrou qualquer aumento significativo das importações, como se exige no artigo 3.o, n.o 2, do Acordo Anti-Dumping e no artigo 15.o, n.o 2, do Acordo SMC. Além disso, alegam que 2009 não constitui um ano de referência apropriado ano pelas seguintes razões: i) não existe base jurídica nos regulamentos de base anti-dumping e antissubvenções e o Painel México - Tubos de aço considerou que «a autoridade responsável pelo inquérito está impedida de utilizar subconjuntos temporais dentro de um período de tempo», ii) não existem elementos que comprovem a afirmação de que as importações em 2010 foram o resultado da constituição de reservas e iii) os dados de 2009 não foram tidos em conta em qualquer outro aspeto da avaliação do prejuízo, pondo, assim, em causa a objetividade da avaliação.
(223)
Quanto à primeira e à terceira alegações, os regulamentos anti-dumping e antissubvenções de base, sendo a lei aplicável, não pormenorizam que período deve ser tido em consideração para se analisarem as tendências. Logo, nada impede que 2009 seja tomado em consideração para analisar as tendências das importações provenientes da RPC. A inclusão de 2009 não retira objetividade à análise, pelo contrário, vem completá-la no que respeita à situação da indústria da União. O ano de 2009 apenas foi tido em consideração, para além do período considerado, em relação a determinados indicadores de prejuízo relacionados com as importações chinesas, conforme explicado no considerando 219. Para os outros indicadores de prejuízo, não havia qualquer razão objetiva para não se ter plenamente em conta todos os anos do período considerado.
(224)
Quanto à segunda alegação, os dados de importação mensais obtidos a partir da base de dados constituída em conformidade com o artigo 14.o, n.o 6, do regulamento anti-dumping de base (ver gráfico 1 infra) (34) mostram muito claramente o impacto da constituição de reservas. Antes da instituição das medidas provisórias, as importações do produto em causa provenientes da RPC aumentaram significativamente no segundo e terceiro trimestre de 2010 (para consumo antes do final de 2010/início de 2011, visto que o prazo de validade do produto é limitado). Esta situação não correspondeu a um aumento paralelo do consumo, o que indica que estas importações foram efetuadas com o objetivo de constituir reservas antecipando as medidas que iriam ser instituídas. O Governo da RPC não avançou outra explicação para este aumento e a Comissão pode, portanto, razoavelmente considerar que a constituição de reservas ocorreu antes da instituição de medidas provisórias no final de 2010. O facto de o nível de importações mensais da RPC no período entre as medidas provisórias e as definitivas (quarto trimestre de 2010 e primeiro trimestre de 2011) ter sido muito baixo vem confortar esta assunção. Quando as medidas foram reduzidas na fase definitiva (em março de 2011), os níveis de importação mensais aumentaram novamente para um nível estável.
Gráfico 1 -
Importações do produto em causa provenientes da RPC (quantidade mensal)
Fonte: base de dados do artigo 14.o, n.o 6
3.2. Preços das importações objeto de dumping e de subvenções
(225)
Os preços das importações chinesas (com exclusão dos direitos anti-dumping em vigor) evoluíram do seguinte modo:
Quadro 3
Preços de importação
2010
2011
2012
PI
Preço médio CIF (EUR/tonelada)
911
877
892
834
Índice (2010 = 100)
100
96
98
92
Fonte: Eurostat (COMEXT)
(226)
Os preços de importação CIF chineses (com exclusão dos direitos anti-dumping em vigor) passaram de 911 EUR/tonelada para 834 EUR/tonelada durante o período considerado, o que representa uma diminuição de 8 % ao longo deste período.
(227)
O Governo da RPC e um utilizador alegaram que a comparação dos preços médios de importação na ausência de uma análise da gama do produto poderia induzir em erro. O Governo da RPC afirmou ainda que a maioria das importações provenientes da RPC era do tipo do produto mais barato, ou seja, mechas ligeiramente torcidas («rovings»).
(228)
Ao contrário da alegação, a gama do produto foi plenamente tida em conta na análise, pois a Comissão comparou os preços de venda praticados pelos produtores-exportadores chineses com os dos produtores da União incluídos na amostra por tipo do produto. No inquérito inicial seguiu-se a mesma abordagem.
(229)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC solicitou os preços de importação chineses por tipo do produto no quadro 3, já que foram utilizados dados por tipo do produto para os cálculos da subcotação e da margem de prejuízo.
(230)
Utiliza-se o preço médio das importações chinesas do quadro 3 para demonstrar a tendência ao longo do período considerado. Para esse efeito de mostrar as tendências, a utilização dos preços médios é adequada. Para a determinação dos cálculos da subcotação dos preços e da margem de prejuízo, utilizaram-se os dados por tipo do produto.
(231)
Para determinar a subcotação dos preços, durante o PI, foi efetuada uma comparação entre a média ponderada dos preços de venda, por tipo do produto, dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e a média ponderada dos preços correspondentes, por tipo do produto, das importações provenientes dos produtores chineses incluídos na amostra ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, depois de efetuados os devidos ajustamentos para ter em conta os custos pós-importação. A comparação dos preços foi feita por tipo do produto para transações no mesmo estádio de comercialização. O resultado da comparação foi expresso em percentagem do preço médio ponderado dos produtores da União incluídos na amostra, no estádio à saída da fábrica, durante o período de inquérito. Em relação a um dos mais importantes exportadores chineses para a União, o resultado revelou uma margem de subcotação de 2 %, apesar das medidas anti-dumping atualmente em vigor (e direitos aduaneiros) que foram acrescentados ao preço de importação. Muitas das outras importações foram efetuadas a níveis de preços comparáveis aos preços da União.
(232)
Na sequência da divulgação definitiva, um produtor-exportador alegou que detetara algumas imprecisões nos valores CIF de 3 NCP.
(233)
Confirmou-se a alegação e a Comissão adaptou os respetivos valores CIF, o que implicou uma pequena alteração das margens de subcotação dos preços e dos custos para esse produtor-exportador (ver considerando 440).
(234)
Várias partes alegaram que não se verificara uma significativa subcotação dos preços durante o PI. Afirmaram que uma margem de subcotação dos preços de 2 % para u único exportador é praticamente de minimis e não pode ser considerada significativa. Por outro lado, remeteram para a prática da Comissão segundo a qual uma subcotação dos preços limitada ou de 6 % não produz nenhum efeito sobre o nível geral de preços na União, devido ao limitado volume de exportações.
(235)
Apesar das medidas anti-dumping em vigor, subsiste a subcotação de preços. A referência à prática da Comissão induz em erro. No processo do «carbonato de sódio denso» (35), considerou-se que a subcotação dos preços de 6 % não tinha praticamente nenhum efeito sobre os níveis gerais de preços devido ao reduzido volume das importações combinado com uma parte de mercado de 1,4 % do país de exportação. Em comparação, a parte de mercado da RPC durante o PI situa-se entre 15 % e 20 %. No processo de «determinados sistemas de leitura ótica por laser» (36) referia-se a reduzida subcotação de preços em relação às importações em causa tendo em conta i) o aumento significativo do consumo da União (129 %) e ii) a natureza do produto em causa, um produto não homogéneo com uma grande diversidade de características e diferenças técnicas, sujeito a rápida evolução tecnológica. Nos presentes inquéritos, o mercado do produto em causa tem uma natureza totalmente diferente e, por conseguinte, a amplitude da subcotação dos preços tem de ser considerada atendendo à especificidade do contexto. O produto em causa é um produto de base homogéneo num mercado bastante estável. Um mercado desse tipo é mais sensível às diferenças de preços e mesmo uma pequena diferença de preços pode ter um impacto significativo. Assim, o facto de não se ter verificado uma subcotação significativa não altera as conclusões da Comissão. Pelo contrário, este elemento foi plenamente tido em conta na avaliação. De qualquer modo, cada processo é avaliado com base nos seus próprios méritos e a situação em termos de prejuízo é composta por muitos indicadores e nenhum pode ter uma importância decisiva.
4. Situação económica da indústria da União
(236)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento anti-dumping de base e o artigo 8.o, n.o 4, do regulamento antissubvenções de base, o exame do impacto das importações objeto de dumping e de subvenções na indústria da União incluiu uma avaliação de todos os indicadores económicos que influenciam a situação da indústria da União durante o período considerado.
(237)
Como se refere nos considerandos 17 a 25, utilizou-se a amostragem para determinar o eventual prejuízo sofrido pela indústria da União.
(238)
Para efeitos da determinação do prejuízo, a Comissão distinguiu entre indicadores de prejuízo macroeconómicos e microeconómicos. A Comissão analisou os indicadores macroeconómicos com base nos dados facultados na denúncia e no pedido de reexame, bem como nas observações subsequentes e, sempre que possível, verificou-os com estatísticas. Os dados referiam-se todos os produtores da União. A Comissão analisou os indicadores microeconómicos com base nos dados constantes das respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra. Ambos os conjuntos de dados foram considerados representativos da situação económica da indústria da União.
(239)
Os indicadores macroeconómicos incluem: produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, produtividade, amplitude das margens de dumping e de subvenção, bem como recuperação de anteriores práticas de dumping e de subvenção.
(240)
Os indicadores microeconómicos incluem: preços unitários médios, custo unitário, custo da mão de obra, existências, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital.
5. Indicadores macroeconómicos
5.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(241)
A indústria da União está habituada a uma variação na produção anual, uma vez que os fornos têm de ser renovados todos os 7 a 10 anos, o que gera um volume de produção mais elevado no ano anterior para constituir existências e um menor volume de produção no ano em que o forno está fora de serviço para reconstrução. Sempre que um forno está fora de serviço para reconstrução, a capacidade de produção desse ano será também menor.
(242)
Tendo em conta estes condicionalismos, a produção, a capacidade de produção e a utilização da capacidade da União, no total, evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 4
Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2010
2011
2012
PI
Volume de produção (em toneladas)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Índice
100
103
92
95
Capacidade de produção (em toneladas)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Índice
100
101
97
96
Utilização da capacidade
84 %
86 %
81 %
84 %
Índice
100
102
95
99
Fonte: dados facultados pela APFE
(243)
No contexto de um aumento do consumo da União (de 3 %), a produção, pela indústria da União, do produto similar diminuiu 5 % entre 2010 e o PI. A capacidade de produção também diminuiu cerca de 4 % entre 2010 e o PI. A utilização da capacidade manteve-se bastante estável durante o período considerado, com exceção de uma quebra em 2012.
(244)
Entre 2011 e 2012 pôde observar-se uma descida de 11 pontos percentuais na produção e de 4 pontos percentuais na capacidade de produção, resultantes da reestruturação da indústria da União e do encerramento de algumas das suas instalações. O produtor de fibra de vidro de filamento Ahlstrom cessou a sua produção no final de 2011 e a unidade da Owens Corning Vado Ligure, em Itália, encerrou em 2012, pois não estavam em condições de recuperar dos efeitos das importações objeto de dumping. A indústria da União está convicta, no entanto, de que, após a reestruturação e uma vez restabelecidas condições de concorrência equitativas, poderá continuar a ser uma indústria viável, o que explica por que razão ainda investe na reconstrução de fornos existentes.
(245)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC alegou que a Comissão se baseou num período mais curto do que o tempo de vida médio dos fornos e que, por isso, se verificam consideráveis ineficiências nos investimentos e/ou na utilização dos fornos por parte dos produtores da União.
(246)
Demonstrou-se que as decisões da indústria da União de reconstruir os fornos tinham sido tomadas segundo considerações de eficiência energética e de produção. Não houve quaisquer indicações de que o tempo de vida do forno, tal como aplicado pelos produtores da União incluídos na amostra, não fosse uma boa prática no setor, consentânea com os requisitos da gama de produtos.
(247)
Várias partes alegaram que tem de se considerar um período mais longo do que de 2010 até ao PI, devido especificamente aos custos de reconstrução dos fornos, o que afetaria todos os indicadores macro e microeconómicos. O Governo da RPC afirmou que não existem dados nem informações sobre os anos em que os produtores da União reconstruiram os fornos.
(248)
A reconstrução dos fornos é uma operação inerente à indústria e recorrente. É essencial para assegurar a continuidade das operações e manter a capacidade. Os investimentos de I&D efetuados estão diretamente ligados à capacidade operacional e permitem desenvolver produtos adaptados às necessidades do cliente. Por conseguinte, estes investimentos não são excecionais em relação ao período considerado. Seja qual for o período que se considere, haverá sempre efeitos da reparação ou reconstrução dos fornos no volume de produção. As informações específicas a cada empresa referentes à data da reconstrução são consideradas confidenciais.
(249)
Um utilizador alegou ainda que a indústria da União conseguiu evitar qualquer efeito prejudicial (das importações objeto de subvenções e de dumping), pois a utilização da capacidade manteve-se relativamente estável durante o período de 2010 até ao final do PI.
(250)
O fabrico do produto similar é um processo contínuo, que não pode ser adaptado a flutuações de curto prazo da procura. A relativa estabilidade da utilização da capacidade tem de ser vista à luz da diminuição da capacidade de produção. Por conseguinte, a alegação é rejeitada.
5.2. Volume de vendas e parte de mercado
(251)
Os volumes de vendas no mercado livre da indústria da União no mercado da União, bem como os volumes de vendas no mercado cativo no mercado da União e as respetivas partes de mercado evoluíram do seguinte modo no período considerado:
Quadro 5
Volume de vendas e parte de mercado
2010
2011
2012
PI
Volume de vendas no mercado livre no mercado da União (em toneladas)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Índice
100
94
96
99
Parte de mercado das vendas no mercado livre
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Índice
100
96
95
97
Volume de vendas no mercado cativo no mercado da União (em toneladas)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Índice
100
114
123
121
Parte de mercado das vendas no mercado cativo
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Índice
100
117
122
118
Fonte: dados facultados pela APFE
(252)
Durante o período considerado, o volume de vendas de produtos de fibra de vidro de filamento, no mercado livre (ou seja, a clientes independentes), efetuadas pela indústria da União, diminuiu ligeiramente 1 % ao longo do período considerado. Contudo, no contexto de um aumento do consumo da União de 3 %, esta situação traduziu-se numa diminuição da parte de mercado da indústria da União de 58 % - 63 %, em 2010, para 56 % - 61 %, durante o PI. A diminuição do volume de vendas em 2011 resulta da constituição de reservas em 2010, como efeito das importações provenientes da China, que entraram gradualmente no mercado em 2011.
(253)
Durante o período considerado, as vendas no mercado cativo da indústria da União representaram entre 11 % e 14 % do total das vendas (no mercado livre e no mercado cativo) da indústria da União no mercado da União. As vendas no mercado cativo demonstram tendência a aumentar entre 2010 e 2012, e depois estabilizaram no PI. O aumento das vendas no mercado cativo entre 2010 e 2011 foi limitado quando analisado em números absolutos.
5.3. Emprego e produtividade
(254)
Durante o período considerado, o emprego e a produtividade dos produtores da União evoluíram da seguinte forma:
Quadro 6
Emprego e produtividade
2010
2011
2012
PI
Número de trabalhadores
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Índice
100
97
95
89
Produtividade (unidades/trabalhador)
153
163
150
164
Índice
100
106
98
107
Fonte: dados facultados pela APFE
(255)
O nível de emprego dos produtores da União mostra que a indústria da União tentou racionalizar a produção durante o período considerado, com o objetivo de reduzir os custos de fabrico. Com efeito, durante o período considerado, o número de trabalhadores sofreu uma redução de 11 %.
(256)
O efeito combinado de uma alteração do número de trabalhadores e do volume de produção, ao longo do mesmo período considerado, resultou num aumento de 7 % da produtividade da mão de obra dos produtores da União, medida em termos de produção (toneladas) por trabalhador por ano, entre 2010 e o PI.
5.4. Crescimento
(257)
Tal como indicado no considerando 217, o consumo da União aumentou 3 % durante o período considerado. Dadas as inúmeras aplicações do produto similar, tanto a indústria da União como os utilizadores esperam que este padrão de crescimento continue no futuro próximo.
5.5. Amplitude da margem de dumping e de subvenção e recuperação de anteriores práticas de dumping e subvenção
(258)
A indústria da União tinha vindo a sofrer prejuízo devido às importações objeto de dumping provenientes da RPC até 2011, altura em que começaram a vigorar direitos. Os direitos em vigor contra as importações provenientes da RPC tinham por objetivo propiciar condições equitativas de concorrência que permitissem à indústria da União competir lealmente com estas importações e recuperar do prejuízo sofrido.
(259)
Não foi o que aconteceu. A indústria da União está agora de novo em situação de prejuízo e continuou a perder parte de mercado, embora o consumo na União tenha aumentado. As importações provenientes da RPC continuaram a entrar a preços muito baixos e ganharam parte de mercado. No período de inquérito, a parte de mercado das importações chinesas esteve 3 pontos percentuais acima do nível anterior à instituição dos direitos (37). A indústria da União reestruturou e encerrou algumas das suas instalações (ver considerando 244). É evidente que não houve recuperação das práticas de dumping do passado.
(260)
Tendo em conta a amplitude do volume, da parte de mercado e dos preços das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC, e ainda as margens de dumping existentes (9,6 % e 29,7 %) (38), o impacto na situação da indústria da União pode ser considerado significativo.
(261)
Uma vez que este é o primeiro inquérito antissubvenções sobre o produto em causa, a recuperação de anteriores subvenções não é pertinente para a avaliação.
6. Indicadores microeconómicos
6.1. Preços
(262)
Durante o período considerado, os preços de venda médios unitários ponderados praticado na União pelos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 7
Preços de venda no mercado livre e no mercado cativo na União
2010
2011
2012
PI
Preço de venda médio unitário à saída da fábrica no mercado livre na União (EUR/tonelada)
1 061
1 144
1 070
1 035
Índice (2010 = 100)
100
108
101
98
Preço de venda médio unitário à saída da fábrica no mercado cativo na União (EUR/tonelada)
1 006
1 031
1 027
989
Índice (2010 = 100)
100
103
102
98
Fonte: dados dos produtores da União incluídos na amostra
(263)
Os preços unitários de venda no mercado livre diminuíram 2 % durante o período considerado. Quando os direitos provisórios entraram em vigor, em setembro de 2010, a indústria da União pôde aumentar os seus preços em 2011. No entanto, a partir de 2011 os preços de venda unitários diminuíram 10 %.
(264)
Quanto aos preços de venda unitários no mercado cativo (ou seja, preços de transferência), seguiram a mesma tendência dos preços de venda unitários no mercado livre, tendo a indústria da União aumentado os seus preços de venda no mercado cativo em 2011, após o que esses preços de venda unitários diminuíram 4 %.
6.2. Custos de produção médios unitários
(265)
No período considerado, os custos de produção unitários evoluíram do seguinte modo:
Quadro 8
Custo unitário de produção
2010
2011
2012
PI
Custo unitário da produção (EUR/tonelada)
964
990
1 032
976
Índice (2010 = 100)
100
103
107
101
Fonte: dados dos produtores da União incluídos na amostra
(266)
O custo unitário de produção médio aumentou entre 2010 e 2012. Após 2012, o custo unitário de produção médio voltou a descer até quase ao nível de 2010. O pico de 2012 é atribuído a determinada situação de investimento por um dos produtores da União incluídos na amostra. Durante todo o período considerado, o custo unitário de produção médio aumentou apenas 1 %.
(267)
Vários utilizadores alegaram que uma situação específica de determinada empresa não deve justificar conclusões gerais. No que se refere ao custo unitário de produção chegou-se à conclusão de que é bastante estável. O pico de 2012 não alterou as conclusões gerais.
(268)
O custo unitário de produção baseia-se no volume total da produção dos produtores da União incluídos na amostra. O preço de venda unitário no quadro 7 baseia-se nas vendas na União a clientes independentes. Por conseguinte, os dois indicadores têm uma base diferente e não são diretamente comparáveis.
(269)
Na sequência da divulgação definitiva, a CCCLA alegou que é essencial que a Comissão possa apresentar dados comparáveis suficientes para avaliar se a variação dos custos de produção poderia explicar a ligeira diminuição nos preços de venda da União.
(270)
Estes dois indicadores têm uma base diferente e embora os números absolutos não sejam diretamente comparáveis, as respetivas tendências são-no.
6.3. Custos da mão de obra
(271)
Os custos médios da mão de obra dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 9
Custos médios da mão de obra por trabalhador
2010
2011
2012
PI
Salário médio por trabalhador (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Índice (2010 = 100)
100
103
104
106
Fonte: dados dos produtores da União incluídos na amostra
(272)
Os custos médios da mão de obra por trabalhador registaram uma tendência ascendente gradual (+ 6 %) durante o período considerado, o que é consentâneo com o índice de custos da mão de obra nos países em que os produtores incluídos na amostra se encontram (39).
6.4. Existências
(273)
Durante o período considerado, os níveis de existências dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 10
Existências
2010
2011
2012
PI
Existências finais (em toneladas)
18 539
46 585
50 198
52 805
Índice (2010 = 100)
100
251
271
285
Fonte: dados dos produtores da União incluídos na amostra
(274)
As existências finais começaram por aumentar significativamente em 2011 e continuaram a aumentar ao longo do período considerado.
(275)
O Governo da RPC alegou que as variações das existências comunicadas nos dados que a APFE facultou teriam posto em destaque vendas não declaradas e não prejuízo, quando comparadas com as importações provenientes da China.
(276)
A alegação deve ser rejeitada. A Comissão efetuou a análise dos indicadores microeconómicos, como os níveis de existências, com base nos dados reais que os produtores da União incluídos na amostra disponibilizaram. O inquérito dos produtores da União incluídos na amostra não revelou quaisquer vendas não declaradas.
(277)
Na sequência da divulgação definitiva, um utilizador alegou que 2010 não constitui um ano de referência adequado, pois os níveis das existências foram excecionalmente baixos em comparação com o período de 2006 a outubro de 2009 (o PI do inquérito anti-dumping inicial).
(278)
A alegação foi rejeitada, já que as entidades incluídas na amostra nos atuais inquéritos são diferentes das da amostra do inquérito anterior e, por conseguinte, os dados não são comparáveis. A Comissão limitou o seu exame ao período considerado, em especial no que diz respeito aos dados microeconómicos, e não dispõe de dados no que respeita aos níveis das existências dos produtores da União incluídos na amostra durante o período que antecede o período considerado. O Governo da RPC declarou que os níveis das existências em 2011 são também mais elevados na perspetiva de uma diminuição de 3 % no consumo da União no mesmo ano. No entanto, este elemento não tem qualquer efeito na tendência ao longo do período considerado.
6.5. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(279)
Durante o período considerado, a rendibilidade, o cash flow, os investimentos e o retorno dos investimentos dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 11
Rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos
2010
2011
2012
PI
Rendibilidade das vendas na União a clientes independentes (% do volume de negócios das vendas)
3 %
2 %
-6 %
-4 %
Índice (2010 = 100)
100
66
-200
-134
Cash flow (EUR)
32 847 910
10 978 839
-1 297 704
14 660 203
Índice (2010 = 100)
100
33
-4
45
Investimentos (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Índice (2010 = 100)
100
126
398
421
Retorno dos investimentos
2 %
2 %
-4 %
-3 %
Índice (2010 = 100)
100
69
-184
-137
Fonte: dados dos produtores da União incluídos na amostra
(280)
A Comissão determinou a rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra através do lucro, antes de impostos, das vendas do produto similar a clientes independentes na União, em percentagem do volume de negócios dessas vendas. No decurso do período considerado, a rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra diminuiu consideravelmente de 3 % para -4 %.
(281)
O cash flow líquido é a capacidade de os produtores da União autofinanciarem as suas atividades. O cash flow diminuiu de forma significativa durante o período considerado (-55 %).
(282)
O nível de investimentos efetuados pelos produtores da União incluídos na amostra seguiu uma tendência crescente durante o período considerado. O aumento foi mais significativo em 2012 e no PI. Os elevados custos de investimento foram canalizados para a reconstrução de fornos. Nesta indústria de elevada intensidade de capital, os fornos têm de ser renovados todos os sete a dez anos e os custos associados à reconstrução dos fornos podem atingir montantes de 8 a 13 milhões de EUR (intervalo dado por questões de confidencialidade). Incluem-se igualmente custos substanciais com investimentos estruturais decorrentes do consumo de ligas nas buchas e respetiva reconstrução periódica.
(283)
O retorno dos investimentos corresponde ao lucro em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos. O retorno dos investimentos acompanhou claramente a tendência negativa da rendibilidade. A deterioração do retorno dos investimentos é uma indicação clara da deterioração da situação económica da indústria da União durante o período considerado.
(284)
A frágil situação financeira acima descrita verificou-se apesar do aumento do consumo ocorrido no período considerado, como se descreve no considerando 217, e dos esforços da indústria da União para racionalizar os custos de produção, como se explica nos considerandos 244 e 337.
(285)
Os inquéritos não revelaram quaisquer dificuldades por parte dos produtores da União incluídos na amostra na obtenção de capitais.
(286)
Na sequência da divulgação definitiva, algumas partes interessadas observaram que os níveis de investimento foram tão elevados no período de 2012 e no PI, que poderiam ser a explicação para o facto de a indústria da União não ter sido rentável no PI. O Governo da RPC alegou igualmente que a diminuição da rendibilidade está diretamente relacionada com o aumento dos custos de produção e a perda de produção resultantes da reconstrução de fornos.
(287)
Em primeiro lugar, o montante de 32 milhões de EUR de investimentos no PI, de 1 de outubro de 2012 a 30 de setembro de 2013, sobrepõe-se parcialmente ao montante de 30 milhões de EUR em 2012. Em segundo lugar, os investimentos efetuados nesses períodos foram essenciais para a reconstrução dos fornos, são recorrentes no setor e considerados como efetuado no decurso da atividade empresarial normal, tal como estabelecido nos considerandos 241 a 250. Em terceiro lugar, o nível dos investimentos teve um impacto nos resultados da indústria da União, uma vez que está a gerar custos adicionais. No entanto, os principais efeitos dos investimentos refletem-se no balanço e não na conta de ganhos e perdas, mostrando os custos de amortização normais e recorrentes e, por conseguinte, não podem só por si explicar a situação deficitária. No que se refere à alegação do Governo da RPC, as reconstruções dos fornos são cuidadosamente planeadas com antecedência. A continuidade do abastecimento dos clientes é assegurada através da criação de reservas de segurança. Por último, os efeitos de tais investimentos sobre os custos e os resultados das empresas distribuem-se por vários anos.
(288)
Várias partes alegaram ainda que i) os elevados custos de investimento se refletem no menor retorno do investimento em 2012 e no PI (tendo em conta que alguns dos investimentos não produzem resultados imediatos) e (ii) não é razoável selecionar dois anos sobrecarregados com importantes investimentos e concluir, nessa base, que a indústria da União se deteriorou.
(289)
Os investimentos nos fornos não são excecionais para o período considerado. O inquérito revelou que, desde 2004, a indústria da União tem realizado, com periodicidade quase anual, investimentos em fornos. Seja qual for o período que se considere, haverá sempre efeitos de reparação ou reconstrução dos fornos no volume de produção e no retorno dos investimentos. A deterioração da rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra indicou que estes não conseguiram cobrar preços para o produto similar que permitissem os investimentos essenciais para a continuidade da empresa.
(290)
O Governo da RPC alegou que uma indústria irá primeiro utilizar capital disponível antes de contrair empréstimos e que, por conseguinte, é normal que o cash flow se tenha deteriorado quando os produtores da União incluídos na amostra investiram fortemente em 2012 e no PI. Mais alegou que uma indústria em situação de prejuízo não poderia ter investido como as empresas incluídas na amostra o fizeram.
(291)
A indústria da fibra de vidro de filamento é uma atividade mundial com mecanismos de financiamento que ultrapassam a competência financeira dos produtores da União incluídos na amostra. Situações de investimento não têm necessariamente impacto sobre o cash flow. Estas alegações são, assim, rejeitadas.
7. Conclusão sobre a situação da indústria da União
(292)
Os resultados dos inquéritos confirmam que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento anti-dumping de base e do artigo 8.o, n.o 4, do regulamento antissubvenções de base.
(293)
A instituição de medidas anti-dumping permitiu que a indústria da União aumentasse os seus preços em 2011. Simultaneamente, esta mesma indústria tentou aumentar a eficiência e a produtividade. Embora o consumo da União tenha vindo a aumentar, a indústria da União foi forçada a reduzir de novo os seus preços de venda unitários, a partir de 2012, a fim de manter a sua parte de mercado.
(294)
A análise da subcotação dos preços (ver considerando 231) e a tendência descendente nos preços de venda dos produtores da União (ver considerando 263) mostram claramente que os produtores da União têm tentado competir em termos de preço com as importações chinesas e neutralizaram a diferença de preços. Contudo, tal conduziu a uma forte deterioração dos resultados financeiros dos produtores da União, tendo a indústria da União sofrido prejuízo desde 2012. Esta situação não é sustentável nem a curto nem a médio prazo.
(295)
Mesmo após a instituição de medidas contra a RPC, outros indicadores, como produção, capacidade de produção, existências, emprego e cash flow também registaram uma evolução negativa.
(296)
As conclusões de ambos os inquéritos confirmam igualmente que a alteração de circunstâncias que justificou o início do reexame anti-dumping intercalar parcial, a saber, a reestruturação e o encerramento de algumas fábricas da União, como explicado no considerando 244, é substancial e de caráter duradouro. Após o encerramento, a fábrica é totalmente desmantelada. Refira-se que a instalação de um novo forno exige muito capital e tempo e não pode ser concretizada a curto prazo. Não se devem subestimar nem o tempo nem os custos que a instalação de uma nova fábrica com fornos implica. A reestruturação e o encerramento de algumas fábricas podem, deste modo, ser considerados eventos substanciais e de caráter duradouro.
(297)
Várias partes alegaram que existiam indícios claros de ausência de prejuízo. Essas alegações são abordadas nos considerandos que se seguem.
(298)
A CCCLA declarou que, em 2012, o grupo Binani adquiriu a empresa 3B Fibreglass, que é um dos produtores da União, e que o desempenho global da indústria da União deve ser bom já que nenhum operador económico racional investiria numa indústria sem um bom desempenho. Cita ainda o relatório anual de 2013 do grupo Braj Binani: «o desempenho global das duas unidades de produção, na Bélgica e na Noruega, é considerado bom». A CCCLA afirmou também que o volume de negócios de dois produtores da União aumentou entre 2010 e o PI e que a indústria da União não sofreu, claramente, qualquer prejuízo.
(299)
O grupo indiano Binani adquiriu, de facto, a 3B Fibreglass em 2012. No entanto, independentemente das motivações individuais do grupo Binani, a Comissão remete para as suas conclusões do inquérito segundo as quais a indústria da União perdeu parte de mercado e rendibilidade. A citação deveria ser contextualizada e a frase completa é a seguinte: «O desempenho global das duas unidades de produção, na Bélgica e na Noruega, é considerado bom e a capacidade foi parcialmente restringida para fazer face à baixa procura do mercado. A aceleração da produção até um nível normal de eficiência correu bem. A realização média foi, todavia, algo fraca devido a importações baratas provenientes da Ásia.»
(300)
A alegação de que a indústria da União não está a sofrer prejuízo, porque dois produtores da União aumentaram o volume de negócios entre 2010 e o PI, é enganosa e incorreta. A CCCLA baseou a sua análise no volume de negócios expresso em kg. No entanto, tirar conclusões tendo apenas em conta as quantidades mais elevadas de vendas não é uma análise exata, dado que não se contempla o nível dos preços dessas vendas e, portanto, o impacto na rendibilidade da empresa.
(301)
O Governo da RPC alegou que como estão a investir em aumentos de capacidade tanto no interior como no exterior da União (por exemplo, na China, Rússia, Índia e Tunísia), os membros da APFE dão um claro sinal de ausência de prejuízo.
(302)
A presente análise de prejuízo está ligada ao desempenho dos produtores da União no mercado da União. Como se pode ver no quadro 4, a indústria da União teve um ligeiro aumento de capacidade de 1 %, em 2011, mas em seguida a capacidade desceu 5 pontos percentuais no final do PI. Logo, não existe qualquer aumento de capacidade na União. No entanto, dado que muitos produtores de fibra de vidro de filamento são empresas multinacionais, não é de admirar que essas empresas invistam igualmente fora da União, sempre que se apresente uma oportunidade de negócio. Investe-se em capacidade adicional fora da União para satisfazer as necessidades dos mercados emergentes e na perspetiva de obter lucro. A instalação de fábricas nestas regiões inscreve-se igualmente num contexto de proximidade com esses clientes. A decisão de instalar ou não uma fábrica fora da União, não tem nada a ver com o facto de os produtores da União estarem a sofrer prejuízo. Na secção sobre prejuízo autoinfligido abordam-se argumentos semelhantes em relação aos grandes investimentos realizados pela indústria da União.
(303)
Várias partes alegaram que não existe prejuízo, pois alguns produtores da União anunciaram que os preços do produto similar iriam aumentar, a partir de janeiro de 2014, para compensar o aumento contínuo dos custos com matérias-primas, energia e transporte.
(304)
Em primeiro lugar, os níveis de preços de 2014 dizem respeito a factos ocorridos após o PI. Em segundo lugar, a indústria da União tem estado a absorver, ao longo dos últimos anos, a maioria desses aumentos de preço através de um aumento da produtividade. Mas chega-se a um ponto em que se torna muito mais difícil continuar a aumentar a produtividade, a curto prazo. Considerando que, durante o PI, a indústria da União registou perdas e a absorção desses aumentos de preços já não é possível, em determinado momento torna-se inevitável que tais aumentos sejam repercutidos nos clientes, passando a existir o risco de se perder uma parte de mercado adicional. Com base no exposto, as alegações foram rejeitadas.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(305)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento anti-dumping de base e com o artigo 8.o, n.os 6 e 7, do regulamento antissubvenções de base, a Comissão procurou determinar se as importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC tinham causado um prejuízo à indústria da União que pudesse ser considerado importante.
(306)
Para além das importações objeto de dumping, foram igualmente examinados outros fatores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União no mesmo período, a fim de assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros fatores não fosse atribuído às importações objeto de dumping e de subvenções.
1.1. Efeito das importações objeto de dumping e de subvenções
(307)
Os inquéritos mostraram que, apesar das medidas anti-dumping em vigor, as importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC aumentaram em termos de volume (32 %) durante o período considerado, sendo 2009 um ano de referência. Esta situação deu origem a um aumento da parte de mercado da RPC que passou de 13 % - 18 %, em 2009, para 15 % - 20 %, no final do PI.
(308)
Ao mesmo tempo, apesar do aumento do consumo, a indústria da União viu a sua parte de mercado diminuir três pontos percentuais durante o período considerado.
(309)
Os preços médios das importações objeto de dumping e de subvenções diminuíram 8 % entre 2010 e o PI, sendo mais baixos do que os preços da indústria da União durante o mesmo período.
(310)
A indústria da União ainda era rentável em 2010 e 2011, mas em seguida tornou-se deficitária, o que coincidiu com o aumento das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC. Mesmo depois de baixar os preços de venda, a indústria da União não conseguiu manter a sua parte de mercado. Esta diminuição dos preços prejudicou a rendibilidade e levou a uma situação deficitária.
(311)
Com base no que precede, conclui-se que os níveis de preços das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC, juntamente com o aumento de volume, tiveram um impacto negativo considerável na situação económica da indústria da União e, deste modo, desempenharam um papel determinante no prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
(312)
Na sequência da divulgação definitiva, algumas partes interessadas alegaram que não foi feita uma análise comprovativa adequada de que as importações chinesas causaram a depreciação dos preços por parte da indústria da União e o prejuízo sofrido e que a Comissão, na sua análise, se socorre apenas de uma coincidência temporal. Estas partes citam o relatório do painel no processo dos equipamentos de raios X chineses: «O painel reconhece que uma correlação global entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria nacional pode justificar a conclusão sobre o nexo de causalidade. No entanto, essa análise de coincidência não é constitutiva no que se refere à questão do nexo de causalidade; nexo de causalidade e correlação são dois conceitos distintos. Nas circunstâncias do presente processo, […], a questão do nexo de causalidade não se resolve com uma conclusão tão geral de coincidência» (40).
(313)
Contudo, as conclusões baseiam-se na análise de uma extensa lista de indicadores. Tal como já mencionado anteriormente na secção D, o exame do impacto das importações objeto de dumping e de subvenções incluiu a avaliação de todos os factos e índices económicos pertinentes com influência sobre a situação da indústria da União. Muitos indicadores apontaram para uma situação de prejuízo. Em tal situação, a única razão para a indústria da União baixar os preços é manter ou, pelo menos, não perder mais parte de mercado, quando confrontada com a concorrência de preços. Após a instituição das medidas iniciais, a indústria da União conseguiu aumentar os seus preços em 2011, mas, nos anos seguintes, foi obrigada a reduzi-los, o que não aconteceu com o custo de produção. Como explicado de forma mais pormenorizada nos considerandos 320 a 335, as exportações provenientes de países terceiros registaram, sobretudo, preços elevados ao longo de todo o período considerado, e a parte de mercado de países terceiros manteve-se bastante estável, tendo mesmo diminuído a partir de 2011. Logo, a indústria da União não baixou os seus preços devido às importações provenientes de países terceiros, mas devido às importações objeto de dumping e de subvenções, a baixos preços, provenientes da RPC. Desde 2011, só as importações provenientes da RPC aumentaram de forma significativa, só as importações provenientes da RPC retiraram parte de mercado à indústria da União, e só os preços das importações provenientes da RPC diminuíram. Nesta base, a Comissão concluiu que a depreciação dos preços pela indústria da União e o prejuízo que esta sofreu foram causados pelo aumento das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC. Mais adiante analisam-se outros fatores suscetíveis de quebrar o nexo de causalidade.
(314)
A CCCLA e o Governo da RPC alegaram que não existe depreciação nem contenção dos preços pois «a descida dos preços de venda dos produtores da União não é significativa, uma vez que só atingiu 2 % durante o período considerado». Várias partes alegaram igualmente que uma diminuição de 1 % nas vendas da União, um aumento de 2 % da parte de mercado das importações provenientes da RPC e uma diminuição de 3 % da parte de mercado da indústria da União não justificam as medidas drásticas propostas.
(315)
Tal como acima referido, a Comissão reitera que, após os direitos provisórios de setembro de 2010, a indústria da União pôde aumentar os seus preços em 2011. No entanto, a partir de 2011 os preços de venda unitários diminuíram 10 %. Existe, pois, claramente uma quebra significativa dos preços de venda. Apesar das medidas anti-dumping em vigor, a indústria da União continuou a sofrer uma diminuição do volume de vendas, preços e parte de mercado, enquanto, ao mesmo tempo, as importações chinesas aumentaram o seu volume de vendas e a parte de mercado até um nível sensivelmente mais elevado do que no PI do inquérito inicial. Normalmente, uma vez instituídas medidas, a indústria da União deveria recuperar dos efeitos de anteriores práticas de dumping ou de subvenção. Contudo, manifestamente, tal não sucedeu. Na sequência de alguns sinais de recuperação imediatamente após a instituição de medidas, a situação da indústria da União continuou a deteriorar-se durante o período considerado.
(316)
Um importador independente alegou que os produtores da União não tinham necessidade de baixar os seus preços como o fizeram, já que no mercado da União a procura é superior à oferta. O Governo da RPC alegou que a situação de diminuição dos preços de venda da União e dos preços das importações chinesas não pode ser analisada de forma isolada em relação à evolução dos preços mundiais do produto em causa e está em sintonia com o curso normal do mercado. Além disso, o Governo da RPC alega que a Comissão não verificou se o mercado permitiria aumentos de preços em 2011 (após a instituição das medidas na sequência do inquérito anterior), tendo em conta o contexto global e, em caso afirmativo, em que medida. A Comissão teria ainda recusado, erradamente, os elementos de prova em relação aos aumentos de preços após o PI pelos produtores da União e faz-se referência aos processos do vidro solar e das máquinas de fax pessoais (41).
(317)
A Comissão considerou que a afirmação de que a procura ultrapassara a oferta não foi fundamentada. A perda de parte de mercado e o aumento dos níveis de existências não indicam que a procura foi superior à oferta, mas sim o contrário. No que se refere à alegação do Governo da RPC, a evolução dos preços considerada diz respeito às vendas no mercado da União e não a nível mundial. No mercado da União, a concorrência entre o produto similar e o produto em causa ocorre a nível de preços. Como acima se demonstrou, a descida dos preços não pode ser atribuída a outros fatores mas apenas a esta concorrência de preços (considerando a razoável estabilidade do custo de produção e do consumo da União). Além disso, o Governo da RPC não facultou informações suplementares sobre a evolução dos preços a nível mundial. Considerou-se, assim, que esta alegação não tinha fundamento. Quanto à alegação sobre os aumentos de preços após o PI, os acontecimentos nesse período ultrapassam o âmbito de aplicação do presente inquérito. De qualquer modo, não foram facultados elementos de prova concretos de aumentos de preços reais que tenham ocorrido após o PI. Daí que esta alegação seja rejeitada.
(318)
A CCCLA alegou ainda que a diminuição de 8 % do preço de importação médio chinês, como referido no considerando 226, deveria ter tido em conta os preços ajustados em relação ao direito aduaneiro, movimentação, direito anti-dumping, margem de lucro para os importadores e os custos VAG suportados pelos importadores. Esses preços ajustados encontrar-se-iam então a níveis comparáveis com os preços de venda na União, como se refere no quadro 7, não podendo, por conseguinte, desempenhar um papel determinante no prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
(319)
Para a análise de indicadores, o valor CIF das vendas dos produtores-exportadores que consta do quadro 3 é comparado com o preço à saída da fábrica dos produtores da União indicado no quadro 7. Este é um bom método para a análise das tendências. Para o cálculo das margens de subcotação e de prejuízo, foram efetivamente utilizados preços ajustados, como explicado no considerando 231. A este respeito, a Comissão salienta que a subcotação de preços é apenas um indicador a verificar, mas na análise deve ser tido em conta o conjunto de todos os indicadores de prejuízo. Por conseguinte, rejeita-se a alegação.
1.2. Impacto de outros fatores
1.2.1. Importações provenientes de outros países
(320)
O volume das importações provenientes de países terceiros, os preços unitários médios e a parte de mercado durante o período considerado podem ver-se no quadro que se segue.
Quadro 12
Volume das importações (toneladas métricas), preços unitários médios (EUR/tonelada)
2010
2011
2012
PI
Total dos países terceiros
Volumes (toneladas)
128 378
182 601
183 446
174 553
Índice (2010 = 100)
100
142
143
136
Parte de mercado
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Malásia
Volumes (toneladas)
37 919
70 847
60 931
60 841
Preço médio/tonelada (EUR)
980
1 029
998
958
Parte de mercado
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Norway
Volumes (toneladas)
25 204
30 496
33 277
30 781
Preço médio/tonelada (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Parte de mercado
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Turkey
Volumes (toneladas)
18 430
20 017
23 235
19 233
Preço médio/tonelada (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Parte de mercado
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Fonte: Eurostat (COMEXT)
(321)
Para além da RPC, o produto em causa é importado principalmente da Malásia, Noruega e Turquia. Do México, dos EUA e de Taiwan provêm ainda algumas importações pouco significativas. A parte de mercado dos países terceiros caracterizou-se por um forte aumento entre 2010 e 2011. Subsequentemente, a parte de mercado diminuiu no PI.
(322)
A maioria das importações provenientes de países terceiros (com exceção de algumas pequenas quantidades provenientes de Taiwan) tinha preços significativamente superiores aos preços de importação chineses. Além disso, a média global dos preços das importações provenientes de outros países era superior ou semelhante aos preços da indústria da União.
(323)
Da Malásia proveio a maior parte das importações de países terceiros na União (40 %). Contudo, as importações provenientes da Malásia limitaram-se a um tipo de produtos de fibra de vidro de filamento, nomeadamente fios cortados. A parte de mercado da Malásia no mercado da União aumentou durante o período considerado. Em média, os preços de importação dos fios cortados provenientes da Malásia foram também superiores aos da RPC e quase tão elevados quanto os da indústria da União. Acresce que os preços da Malásia não impediram o aumento dos preços dos produtores da União entre 2010 e 2011, quando foram instituídos direitos provisórios contra a RPC. Se os preços da Malásia causassem efetivamente um prejuízo importante à indústria da União, os produtores da União não poderiam ter aumentado os seus preços após a instituição de direitos anti-dumping provisórios sobre as importações provenientes da RPC. As importações provenientes da Malásia estão em concorrência com a produção da indústria da União mas têm sido um fator estável ao longo do período considerado, em termos de preço, tipo do produto e quantidades.
(324)
As importações provenientes da Noruega representaram a segunda maior percentagem de importações de países terceiros na União. A parte de mercado da Noruega no mercado da União permaneceu estável durante o período considerado. Os preços médios de importação por tipo do produto proveniente da Noruega foram mais elevados do que os da RPC. Estas importações norueguesas são principalmente mechas ligeiramente torcidas (rovings) efetuadas por uma única empresa pertencente ao mesmo grupo que um dos produtores da União. Por outro lado, toda a produção da Noruega é vendida através do produtor da União. Por conseguinte, não se inclui a Noruega na concorrência de países terceiros.
(325)
As importações provenientes da Turquia representaram a terceira maior percentagem de importações de países terceiros na União. A parte de mercado da Turquia no mercado da União permaneceu estável durante o período considerado. Em média, os preços de importação por tipo do produto do produto similar foram também significativamente mais elevados do que os da RPC.
(326)
O Governo da RPC afirmou ainda que as existências da União aumentaram em 2011 na sequência de um aumento maciço das importações provenientes de países terceiros, ao passo que as importações provenientes da RPC diminuíram no mesmo ano.
(327)
Com efeito, entre 2010 e 2011, as importações chinesas diminuíram e as importações de países terceiros aumentaram. Todavia, a indústria da União ainda era rentável em 2010 e 2011, mas em seguida tornou-se deficitária, o que coincidiu com o aumento das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC. As importações provenientes de países terceiros diminuíram após 2011 e não podem, pois, ser a razão por que a indústria da União se tornou deficitária posteriormente. Pelos motivos acima expostos, é razoável concluir que, não obstante parte das importações provenientes de outros países poder ter afetado negativamente a indústria da União, não foi ao ponto de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(328)
Na sequência da divulgação definitiva, algumas partes alegaram que a gama de produtos utilizada para o cálculo da subcotação (comparações de preços entre produtores chineses e da União) não foi a mesma utilizada para as importações provenientes de países terceiros. O Governo da RPC solicitou explicitamente dados pormenorizados sobre a gama de produtos das importações provenientes de países terceiros que não eram percetíveis a partir das estatísticas do Eurostat.
(329)
A Comissão teve plenamente em conta a gama de produtos na análise das importações provenientes de países terceiros, comparando os preços de países terceiros por tipo do produto com os preços correspondentes da União, por tipo do produto. Uma vez que para os três países terceiros só existe um produtor, não se divulgaram dados específicos por razões de confidencialidade.
(330)
O Governo da RPC defendeu que a conclusão da Comissão, segundo a qual parte das importações de países terceiros pode ter afetado a situação dos produtores da União mas sem quebrar o nexo de causalidade, não é objetiva nem assenta numa análise fundamentada.
(331)
Os três principais países terceiros que exportaram o produto similar para a União foram a Malásia, a Noruega e a Turquia. Como já referido acima, as importações malaias incidiram sobre um tipo do produto com níveis de preços comparáveis aos da indústria da União. O produtor norueguês não é considerado como concorrência de país terceiro pelas razões acima expostas. A parte de mercado das importações turcas manteve-se estável e relativamente baixa em termos de volume durante o período considerado. A alegação de que as importações de países terceiros quebraram o nexo de causalidade é, assim, rejeitada.
(332)
O Governo da RPC alegou também que a Comissão não teve em conta os efeitos das importações provenientes de Taiwan e do México com alterações significativas nos preços e volumes.
(333)
Dado o volume limitado de importações provenientes de Taiwan e do México, estas importações não poderiam ter quebrado o nexo de causalidade.
(334)
Por outro lado, o Governo da RPC alegou que a Comissão não teve em conta, na sua análise da constituição de reservas de produtos chineses, o facto de, entre 2010 e 2011, as importações provenientes de países terceiros terem aumentado mais de 40 %.
(335)
As estatísticas (ver considerando 224) demonstram que a constituição de reservas de produtos chineses ocorreu no segundo e terceiro trimestres de 2010 (para consumo antes do final de 2010/início de 2011, devido ao seu tempo de vida limitado). O aumento das importações provenientes de países terceiros foi registado em 2011, quando o efeito de constituição de reservas tinha terminado e quando as medidas contra as importações provenientes da RPC entraram em vigor, o que acabou por ser benéfico para os produtores de países terceiros. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
1.2.2. Custo de produção
(336)
Várias partes afirmaram que o aumento do custo de produção da indústria da União, principalmente devido ao aumento dos custos com matérias-primas, energia, transporte e pessoal afetou negativamente a rendibilidade da indústria da União. Uma parte também identificou a não devolução de bobinas por parte dos clientes como um importante fator de custo, sem desenvolver o impacto em termos de custos. Estas alegações alicerçaram-se em citações dos produtores da União em como efetivamente enfrentaram aumentos de custos.
(337)
Com efeito, a indústria da União foi confrontada com o aumento dos custos com matérias-primas, energia, transporte e pessoal. No entanto, como se pode ver no quadro 8, o custo médio de produção da indústria da União por tonelada aumentou apenas 1 % entre 2010 e o PI. Isto significa que a indústria da União conseguiu compensar a maioria dos aumentos de custos através de ganhos de eficiência e de uma maior produtividade. Por conseguinte, conclui-se que o aumento do custo de produção não contribuiu para o prejuízo, não sendo de molde a quebrar o nexo de causalidade.
(338)
Na sequência da divulgação definitiva algumas partes reiteraram as suas alegações sem adiantar novos argumentos.
1.2.3. Evolução do consumo
(339)
Tal como se referiu anteriormente, o consumo da União aumentou 3 % entre 2010 e o PI. Espera-se que o consumo aumente ainda mais, dadas as novas aplicações em que o produto similar é utilizado, como foi sublinhado, quer pela indústria da União quer por muitos dos utilizadores. Todavia, a indústria da União não conseguiu manter a sua parte de mercado e perdeu parte dela, enquanto as importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC aumentaram a respetiva parte de mercado desde 2011. Logo, as alterações no consumo da União não podiam ter quebrado o nexo de causalidade entre o prejuízo e as importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC.
1.2.4. Capacidade de produção e existências insuficientes na União
(340)
O Governo da RPC alegou que, a existir, esse prejuízo seria causado por uma insuficiente capacidade de produção dos produtores da União. O Governo da RPC fez referência a uma série de demonstrações financeiras dos produtores da União. Nas demonstrações financeiras de 2010 da 3B Fibreglass pode ler-se: «as nossas capacidades de produção limitadas não permitiram conquistar partes de mercado suplementares» e «forçaram-nos a lidar com a evolução da procura dos nossos clientes com um reduzido nível de existências». Nas demonstrações financeiras de 2011 da mesma empresa lê-se que «os sinais de melhoria da economia em 2010 confirmaram-se no primeiro semestre de 2011, mas os níveis de desempenho de produção da empresa foram inferiores às previsões do primeiro trimestre, pelo que não nos permitiram beneficiar plenamente da retoma da atividade e implicaram a limitação dos nossos compromissos contratuais em 2011». Nas demonstrações financeiras de 2011 da Lanxess lê-se que «em 2011, a produção de fibra de vidro da Lanxess estava a funcionar à capacidade máxima» e «no segundo trimestre de 2012, o encerramento planificado do forno 1 levará cerca de 10 semanas e a produção anual será, pois, 14 % inferior à de 2012».
(341)
Os níveis das existências em 2010 foram de facto muito reduzidos, ver quadro 10 acima. Foi o resultado de uma redução do nível de produção em 2009, altura em que várias linhas de produção foram desmanteladas, temporariamente encerradas ou reduzidas, devido à erosão dos preços e a perda de parte de mercado, causadas pelas importações objeto de dumping provenientes da RPC (42). No entanto, em 2011, a indústria da União aumentou em mais de 150 % os seus níveis de existências e desde então continuaram a aumentar. Não é adequado citar declarações de alguma escassez de inventário apenas em 2010, devendo procurar-se uma tendência para todo o período considerado.
(342)
Além disso, algumas das citações referem-se à redução de níveis de desempenho da produção resultante de reparações/reconstruções de fornos. Tal como explicado no considerando 241, tais reparações/reconstruções são inerentes a este setor e é habitual constituir existências, tendo em vista a reparação/reconstrução dos fornos, para permitir a continuação do fornecimento dos principais clientes.
(343)
Por outro lado, a indústria da União poderia investir numa maior capacidade se existissem condições equitativas que lhe permitissem realizar uma margem de lucro que justificasse e permitisse a expansão da capacidade.
(344)
A capacidade de produção e as existências da União não são consideradas insuficientes, pelo que não podem ter contribuído para o prejuízo nem para quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
1.2.5. Impacto da crise económica
(345)
Várias partes alegaram que o prejuízo sofrido pela indústria da União se devia à crise económica que provocou um declínio acentuado da procura por parte das indústrias utilizadoras (como a indústria automóvel e o mercado da energia eólica).
(346)
O Governo da RPC citou vários produtores da União como, por exemplo, as demonstrações financeiras de 2010 da European Owens Corning Fibreglass SPRL («EOCF»), em que se afirma que «esta redução é parcialmente explicada pelo facto de esta atividade estar muito dependente do mercado da energia eólica, cuja degradação prosseguiu, devido à dificuldade dos agentes envolvidos neste mercado em financiar novos projetos», as demonstrações financeiras de 2011 da Lanxess onde se refere que «na sequência da introdução de medidas anti-dumping contra as importações chinesas, a LANXESS conseguiu aumentar os seus preços de venda. No segundo semestre de 2011, contudo, é de notar um decréscimo de 16 % em relação a 2010, devido ao abrandamento da economia» e as demonstrações financeiras de 2012 da EOCF onde se lê que o volume de negócios de 2012, «se deve principalmente à persistência da crise económica, que não lhes permite funcionar a plena capacidade».
(347)
Com efeito, entre 2010 e 2011 observou-se uma queda de 3 % do consumo da União de produtos de fibra de vidro de filamento. Não obstante, no final do PI, o consumo da União aumentou novamente 6 pontos percentuais.
(348)
A citação de que uma das empresas teve de baixar 16 % os seus preços durante o segundo semestre de 2011, em comparação com 2010, dá apenas uma imagem parcial da situação de 2011. O inquérito revelou um aumento de 8 % no preço unitário para todo o ano de 2011 (em comparação com 2010).
(349)
Acrescente-se que, embora ainda fosse rentável em 2010 e 2011, a indústria da União tornou-se deficitária posteriormente o que coincidiu com o aumento das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC que subcotaram os preços da indústria da União.
(350)
Pode considerar-se que a recessão económica entre 2010 e 2011 contribuiu para uma deterioração da situação económica da indústria da União. No entanto, a recessão económica não explica a situação deficitária da indústria da União em 2012 e no PI. Os principais prejuízos ocorreram somente após a recessão económica, num período em que o consumo estava de novo a aumentar.
(351)
No que respeita à citação de 2011 da Owens Corning, importa assinalar que provém da EOCF, que é a entidade comercial da Owens Corning para todas as suas empresas na Europa e no Médio Oriente. Além do produto similar, a EOCF também vendeu durante esse período produtos não tecidos, tecidos, coberturas (fasquias para telhados) e produtos de isolamento não abrangidos pelo processo. Esta citação não se refere, portanto, especificamente ao produto similar no mercado da União.
(352)
No que respeita à citação de 2012 da Owens Corning, essa citação refere-se especificamente à atividade da EOCF referente a tecidos, numa das suas fábricas. Dado que os tecidos não fazem parte do produto similar, esta citação não é pertinente.
(353)
Pelos motivos acima expostos, a recessão económica pode ter afetado negativamente a indústria da União, mas não ao ponto de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
1.2.6. Competitividade das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC
(354)
Algumas partes alegaram que a tecnologia obsoleta da indústria da União em comparação com a moderna tecnologia aplicada pelos produtores-exportadores chineses causou prejuízo, e não o dumping ou as subvenções do produto em causa.
(355)
O inquérito confirmou que a indústria da União dispõe também de processos de produção atualizados. A alegação de que a situação da tecnologia da indústria da União iria quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria da União é, assim, rejeitada.
1.2.7. Prejuízo autoinfligido
(356)
Várias partes alegaram que o prejuízo poderia ser autoinfligido já que i) os preços oferecidos pelos produtores da União em 2014 eram inferiores aos orçamentos que essas partes tinham recebido dos produtores-exportadores chineses, ii) os investimentos efetuados pelos requerentes nos últimos anos contradizem o prejuízo, na medida em que é difícil conciliar grandes investimentos com o facto de uma indústria estar a sofrer prejuízo e não conduziram a uma maior parte de mercado para a indústria da União, iii) os investimentos efetuados pelos requerentes poderiam ter sido dirigidos para a reestruturação e instalação de capacidade adicional para a produção de produtos de fibra de vidro de filamento «errados», por exemplo, produtos em relação aos quais a procura é mais limitada, e não, por exemplo, fios cortados, que, segundo as partes alegam, são objeto de uma forte procura e, em relação aos quais pode, de facto existir uma situação de potencial escassez da oferta na União.
(357)
Quanto à primeira alegação sobre os baixos preços oferecidos pelos produtores da União, convém notar que se alicerça num acontecimento após o PI e que não se podem considerar os níveis de preços de 2014. Visto que os fornos funcionam 24 horas por dia e que é muito oneroso abrandar o ritmo da produção, a indústria da União tem tentado manter a parte de mercado ao vender a preços mais baixos e, desta forma, cobrir ainda uma parte dos seus custos fixos.
(358)
No que se refere aos avultados investimentos da indústria da União nos últimos anos, importa salientar que nesta indústria de elevada intensidade de capital os fornos têm de ser renovados todos os sete a dez anos e os custos associados à reconstrução dos fornos pode atingir montantes de 8 a 13 milhões de EUR (intervalo dado por questões de confidencialidade). Uma importante parte dos outros elevados custos de investimento, de carácter mais estrutural, está ligada ao consumo de ligas nas fieiras e respetiva reconstrução. Por conseguinte, estes investimentos são inerentes à indústria e necessários para manter a capacidade atual. São igualmente necessários investimentos em I&D para permanecer no mercado e satisfazer as necessidades dos clientes.
(359)
Quanto à terceira alegação sobre os investimentos que se alega terem sido «erradamente» orientados para outros produtos que não fios cortados, note-se que i) a indústria da União procedeu a reestruturações para poder oferecer uma grande variedade de produtos. Não foram apresentados elementos de prova de que esse tipo de reestruturação não fosse economicamente viável, e ii) a produção cessante de fios cortados devido à reestruturação dos últimos anos foi transferida para outra unidade de produção reconvertida para o efeito.
(360)
O Governo da RPC alegou que os produtores da União acumularam importações provenientes de países terceiros e citou as demonstrações financeiras de 2011 de um dos produtores da União, segundo as quais: «os inventários de mercadorias (21,4 milhões de EUR em 31 de dezembro de 2011) estão a aumentar devido ao abrandamento mundial que se repercutiu nas nossas atividades comerciais durante o segundo semestre do ano, constituindo as existências até 75 % dos produtos acabados importados de empresas da […] [o nosso] grupo fora da Europa, sendo o restante principalmente materiais e produtos necessários para a atividade referente aos tecidos».
(361)
O aumento dos níveis das existências de 2011, comunicado por este produtor da União, explica-se pela acumulação de existências para abastecer uma das suas fábricas num país terceiro (não EU), quando esta última procedeu à reconstrução de um forno, em 2012. Não se teriam efetuado importações provenientes de outras fábricas fora da UE se esses produtos destinados à fábrica fora da UE pudessem ter sido produzidos na União.
(362)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC solicitou que se esclarecesse se essas importações eram provenientes da RPC ou tinham outra origem e quais os volumes em causa. No entanto, os produtores da União incluídos na amostra não compraram o produto em causa à RPC durante o período considerado.
(363)
O Governo da RPC alegou ainda que o prejuízo poderia ser autoinfligido pois o produtor da União 3B Fibreglass decidiu reconstituir existências para a BASF em 2011, numa altura em que a produção era insuficiente. Citam-se as demonstrações financeiras de 2011 da 3B Fibreglass: «para reconstituir as nossas existências para a BASF e fazer face à reparação do forno n.o 2».
(364)
No entanto, é prática habitual garantir existências para poder satisfazer obrigações contratuais com clientes importantes. Aliás, a citação refere-se igualmente a um projeto de reparação do forno que exige a constituição de reservas para poder fornecer os clientes (e cumprir os acordos de fornecimento que a 3B celebrou com os seus clientes) durante a reparação.
(365)
Tendo em conta o que precede, rejeita-se a alegação da eventual existência de prejuízo autoinfligido suscetível de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
1.2.8. Vendas de exportação dos produtores da União e deslocalizações para aproximação dos mercados
(366)
O Governo da RPC reitera que o alegado prejuízo, caso exista, foi causado pela decisão de deslocalização para junto das indústrias utilizadoras. Acrescenta que esta situação se verifica não apenas a nível da União, mas também à escala mundial. O Governo da RPC afirma que o produtor da União P + D alargou as suas atividades na Rússia e na Índia, o produtor da União 3B na Tunísia, o produtor da União PPG na RPC e o produtor da União Ahlstrom reorientou a sua produção da Europa para a RPC no início de 2011, para melhor abastecer os mercados de energia eólica em expansão na Ásia e na RPC, em particular.
(367)
Dado que muitos produtores de fibra de vidro de filamento são empresas multinacionais, não é de admirar que essas empresas invistam igualmente fora da União, sempre que se apresente uma oportunidade de negócio. Investe-se em capacidade adicional fora da União para satisfazer as necessidades dos mercados emergentes e na perspetiva de obter lucro. A instalação de fábricas nestas regiões inscreve-se efetivamente num contexto de proximidade com esses clientes. Todavia, a decisão de instalar ou não uma fábrica fora da União não tem nada a ver com o facto de os produtores da União estarem a sofrer prejuízo.
(368)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC reiterou a sua alegação de que os grandes investimentos fora da União retiraram à União produção, emprego e vendas de exportações o que, por conseguinte, causou prejuízo.
(369)
Esta alegação não foi fundamentada. Os produtores de fibra de vidro de filamento exercem a sua atividade de acordo com um modelo de proximidade regional, sendo os clientes abastecidos por unidades de produção na respetiva região. Os indicadores relacionados com a capacidade e o emprego não revelam que tenham sido efetuados potenciais investimentos de envergadura no estrangeiro em detrimento das operações da União.
(370)
O Governo da RPC alegou igualmente que a diminuição das vendas de exportação da indústria da União teve efeitos negativos graves que não foram analisados pela Comissão.
(371)
Nos presentes inquéritos, o peso das vendas de exportação da indústria da União (a clientes coligados e independentes) representou entre 11 % e 13 % do total de vendas da indústria da União (a clientes coligados e independentes) durante o período de 2010 até ao final do PI. Do mesmo modo, durante o inquérito anti-dumping inicial este peso variou entre 10 % e 14 % de 2006 a setembro de 2009. Dado que as flutuações dos volumes de exportação são pouco significativas e em consonância com os volumes de exportação do inquérito anti-dumping anterior, a evolução das vendas de exportação não teve efeitos negativos graves, tal como alegado.
(372)
Pelas razões acima expostas, as vendas de exportação dos produtores da União e as deslocalizações não contribuíram para o prejuízo e não podem, por conseguinte, quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
1.2.9. Taxa de câmbio euro/dólar (EUR/USD)
(373)
O Governo da RPC alegou que os fornecimentos chineses envolvem riscos ligados a uma maior complexidade logística e às flutuações das taxas de câmbio, pelo que os clientes se mostram relutantes em se exporem demasiado a estes riscos. Um utilizador alegou que os preços dos produtos de fibra de vidro de filamento chineses dependem fortemente da taxa de câmbio entre o euro e o dólar. Como o dólar se tornou progressivamente mais fraco em relação ao euro a partir de 2000, alega-se que esta situação poderia ter quebrado o nexo de causalidade.
(374)
Com efeito, no início de 2000, o euro estava mais fraco em relação ao dólar do que atualmente. No entanto, deve notar-se que a taxa de câmbio euro/dólar se manteve bastante estável ao longo do período considerado. No decurso do período considerado, a rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra diminuiu consideravelmente de 3 % para -4 %. Ainda que a taxa de câmbio euro/dólar pudesse ter contribuído para o prejuízo, tal não poderia, de modo algum, diminuir os efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping a preços baixos, provenientes da RPC, no mercado da União durante o período de 2011 até ao final do PI.
(375)
Por conseguinte, a taxa de câmbio euro/dólar não contribuiu para o prejuízo e não pode quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
1.3. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(376)
Em conclusão, a análise precedente demonstrou que houve um aumento no volume e na parte de mercado das importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC. A pressão exercida pelo aumento das importações objeto de dumping e de subvenções no mercado da União impediu a indústria da União de ajustar os seus preços de venda em consonância com as condições de mercado normais e as subidas de custos registadas. Mesmo depois de baixar os preços de venda, os produtores da União incluídos na amostra não conseguiram manter a sua parte de mercado. Esta diminuição dos preços prejudicou a rendibilidade e levou a uma situação deficitária não sustentável.
(377)
A análise precedente distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping. Com base nesta análise, conclui-se que as importações objeto de dumping e de subvenções provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União na aceção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento anti-dumping de base e do artigo 8.o, n.o 5, do regulamento antissubvenções de base.
(378)
Os outros fatores conhecidos, além das importações objeto de dumping ou de subvenções, foram avaliados em conformidade com o artigo 3.o, n.o 7, do regulamento anti-dumping de base e o artigo 8.o, n.o 6, do regulamento antissubvenções de base. Nenhum desses fatores, analisados individual ou cumulativamente, pode ser considerado suscetível de quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(379)
Na sequência da divulgação definitiva, o Governo da RPC alegou que a Comissão se limitara a rejeitar os argumentos das partes interessadas, em vez de examinar todos os fatores conhecidos, além das importações objeto de dumping, que causam prejuízo à indústria da União.
(380)
A Comissão analisou o efeito dos seguintes fatores: importações provenientes de outros países, custos de produção, evolução do consumo, capacidades de produção e existências, crise económica, competitividade das importações provenientes da RPC, prejuízo autoinfligido, vendas de exportação dos produtores da União, deslocalizações e taxa de câmbio euro/dólar. O inquérito não revelou quaisquer outros fatores suscetíveis de quebrar o nexo de causalidade.
F. INTERESSE DA UNIÃO
(381)
Em conformidade com o artigo 31.o do regulamento antissubvenções de base, a Comissão examinou se, não obstante as conclusões sobre as práticas de subvenções prejudiciais existiam razões imperiosas para concluir que não era do interesse da União adotar medidas neste caso específico. A análise do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, inclusive da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores.
(382)
Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista, como previsto no artigo 31.o, n.o 2, do regulamento antissubvenções de base. A Comissão enviou questionários a cinco importadores independentes e a 34 utilizadores. Dois importadores e 13 utilizadores responderam na íntegra ao questionário nos prazos fixados. Além disso, vários utilizadores e associações de utilizadores deram-se a conhecer no decurso do inquérito enviando cartas em que manifestavam a sua oposição a quaisquer eventuais medidas neste caso. O Governo da RPC e a CCCLA formularam igualmente observações em que se opunham a quaisquer eventuais medidas neste caso.
(383)
No inquérito anti-dumping inicial, considerou-se que a instituição de medidas não era contrária ao interesse da União. Como o reexame intercalar está limitado ao prejuízo, permanecem válidas as conclusões sobre o interesse da União aí alcançadas. A análise que se segue incide, portanto, sobre o inquérito antissubvenções.
1. Interesse da indústria da União
(384)
As medidas anti-dumping em vigor não reduziram as importações objeto de dumping provenientes da RPC e não aliviaram a indústria da União. Tal como acima referido, a indústria da União continuou a sofrer um prejuízo importante na sequência da erosão dos preços causada pelas importações objeto de dumping provenientes da RPC. A não instituição de medidas implicaria quase certamente a continuação da tendência negativa da situação financeira da indústria da União. A situação dos produtores da União incluídos na amostra foi particularmente marcada por uma diminuição da rendibilidade, de +3 % em 2010 para -2,5 % no final do PI. Qualquer novo declínio dos resultados acabaria, em última análise, por provocar cortes na produção e o encerramento de unidades de produção, o que constituiria uma ameaça para o emprego e os investimentos na União.
(385)
A instituição de medidas viria restabelecer uma concorrência leal no mercado. A tendência descendente da indústria da União no que se refere à rendibilidade é o resultado da sua dificuldade em competir com as importações, a baixos preços, objeto de subvenções, originárias da República Popular da China. Espera-se que a instituição de medidas antissubvenções ponha cobro à depreciação dos preços e à perda de parte de mercado e que os preços de venda da indústria da União comecem a subir, do que resultará uma melhoria da rendibilidade da indústria da União para níveis considerados necessários a esta indústria de capital intensivo.
(386)
As medidas deverão dar oportunidade à indústria da União de recuperar do dumping prejudicial apurado no inquérito.
(387)
Conclui-se, por conseguinte, que a instituição de medidas antissubvenções seria claramente do interesse da indústria da União.
(388)
Após a divulgação final, uma associação industrial alegou que o reforço das medidas não implicaria qualquer benefício para a indústria da União, pois as medidas iniciais de 2011, aparentemente, não surtiram efeito.
(389)
A Comissão rejeita esta alegação e remete para os considerandos precedentes, nos quais se concluiu que não aumentar as medidas implicaria quase certamente a continuação da tendência negativa da situação financeira da indústria da União.
2. Interesse dos importadores
(390)
Como se indicou acima, não foi necessária amostragem para os importadores independentes, dois dos quais colaboraram plenamente no inquérito, respondendo ao questionário. As atividades relacionadas com o produto em causa representam apenas uma pequena parte do volume de negócios global dos dois importadores (menos de 0,5 %). Ambos se opuseram ao possível aumento das medidas anti-dumping, já que consideraram que tal poderia acarretar a cessação das importações do produto em causa provenientes da RPC.
(391)
Em conjunto, as importações declaradas por estes dois importadores representaram uma parte considerável de todas as importações provenientes da RPC no PI e, por conseguinte, são consideradas representativas dos importadores da União. Nenhum outro importador colaborou, quer respondendo ao questionário quer enviando comentários fundamentados. Nesta base, conclui-se que, dada a percentagem limitada do produto em causa na atividade global dos importadores, a instituição de medidas não terá efeitos negativos significativos sobre o interesse dos importadores da União.
3. Interesse dos utilizadores
(392)
O produto similar é utilizado num grande número de aplicações, como a indústria automóvel, turbinas eólicas, equipamento marinho, transportes, equipamento aeroespacial e infraestruturas. Foi obtida a colaboração de uma grande variedade de utilizadores que foram agrupados por setor de atividade: fabricantes de compostos, fabricantes de materiais compósitos, tecelões de tecido de fibra de vidro multiaxial e fabricantes de turbinas eólicas. Esta variedade permitiu à Comissão avaliar o impacto do reforço das medidas sobre diferentes tipos de utilizadores.
(393)
Os utilizadores colaborantes compraram cerca de 13 % do produto em causa originário da RPC durante o PI. Por conseguinte, a grande maioria do produto similar foi comprada a outras fontes, como a indústria da União e países terceiros. Apenas alguns compraram exclusivamente o produto em causa proveniente da RPC.
(394)
São muitos os setores a jusante que utilizam o produto similar e que diferem igualmente em dimensão, desde empresas mundiais a PME. Segundo as informações facultadas durante o inquérito, parece além disso que a indústria dos utilizadores da União emprega um grande número de trabalhadores, estimado em 100 000 pessoas, embora não tenham sido comunicados dados exaustivos e fundamentados.
3.1. Possível impacto das medidas na rendibilidade dos utilizadores
(395)
Na generalidade, com base nas respostas ao questionário, as indústrias utilizadoras de fibras de vidro de filamento encontram-se em relativamente boa situação. A maior parte dos utilizadores colaborantes registou lucros com a venda da sua produção (onde se utiliza o produto em causa) ao longo do período considerado. Apenas dois utilizadores declararam prejuízo neste setor de atividade durante o PI, ao passo que o lucro da maioria dos outros oscilou entre 2 % e 22 %. Por conseguinte, mesmo com as medidas em vigor as indústrias utilizadoras ainda conseguiram obter lucro.
(396)
Com base nos dados recebidos, realizou-se uma análise do impacto nos utilizadores em relação a cada um dos grupos de utilizadores.
(397)
O inquérito revelou que, em função das características das diversas indústrias utilizadoras, a capacidade de repercutir qualquer aumento do direito nos clientes difere, pelo que o impacto de um aumento do direito sobre a margem de lucro será diferente para cada indústria utilizadora.
(398)
Em resumo, a instituição de medidas combinadas resultaria numa diminuição do lucro dos utilizadores inferior a um ponto percentual para a grande maioria das indústrias utilizadoras, com exceção da indústria da tecelagem multiaxial. Relativamente a esta última, a parte do produto em causa nos custos de produção é mais elevada do que para as outras indústrias utilizadoras consideradas. Estes utilizadores serão, de facto, afetados de forma mais significativa do que os outros utilizadores analisados.
(399)
Com base na análise precedente, é muito provável que os utilizadores das indústrias dos compostos, dos materiais compósitos e das turbinas eólicas possam absorver uma parte ou a totalidade dos aumentos de custos. É possível que consigam igualmente repercutir parte do aumento dos custos nos clientes. A este respeito, um dos principais utilizadores ativo no fabrico de turbinas eólicas comentou que aceitava as conclusões do inquérito e que iria absorver os direitos.
(400)
Este impacto global limitado na rendibilidade significa também que o emprego a nível da indústria utilizadora não será ameaçado pelo aumento proposto dos direitos, na medida avançada por vários utilizadores.
(401)
Em suma, quaisquer efeitos negativos potenciais serão mitigados pelo facto de os utilizadores continuarem a ter acesso às importações provenientes de países terceiros. A instituição de medidas não impede os utilizadores de se abastecerem junto de diferentes fornecedores.
(402)
Na sequência da divulgação definitiva, vários utilizadores alegaram que os argumentos dos utilizadores tinham sido rejeitados apenas com base em declarações qualitativas. Alegaram ainda que a diminuição da sua margem de lucro é muito superior a um ponto percentual, como referido no considerando 398, sobretudo quando se considera cada produto individualmente.
(403)
A Comissão rejeita essas alegações pelas razões que se seguem. Com base nos dados fornecidos pelos utilizadores, a Comissão efetuou cálculos pormenorizados para avaliar o impacto quantitativo do reforço das medidas sobre a rendibilidade dos utilizadores. As indústrias que utilizam o produto em causa são heterogéneas e divergem muito em termos de dimensão (desde PME a multinacionais), da dependência do produto em causa, das utilizações do respetivo produto final e da base de clientes (de pequenas a grandes empresas, vendas na União por oposição a vendas de exportação). Tal como já explicado no considerando 398, a Comissão reconhece que alguns segmentos de utilizadores serão mais afetados do que outros. Tendo em conta os dados facultados pelos utilizadores que colaboraram no inquérito, a parte do produto em causa utilizado comprado à RPC foi bastante limitada (menos de 13 % - ver considerando 393). Por outro lado, a parte do produto em causa proveniente da RPC no total dos custos de produção foi, em média, igualmente limitada, ou seja, inferior a 4 %. Este número é, todavia, significativamente mais elevado para o setor da tecelagem multiaxial analisado. O impacto do aumento dos direitos foi calculado no pressuposto de que um volume semelhante de fibra de vidro seria adquirido à RPC, tal como registado no PI, e que os preços das importações chinesas estariam sujeitos a direitos de cerca de 30 %, embora a grande maioria dos produtores-exportadores chineses vá estar sujeita a direitos mais baixos. Com base neste pressuposto, os cálculos revelaram que, em média para todos os utilizadores que colaboraram no inquérito, o impacto de um aumento do preço do produto em causa originário da RPC sobre a rendibilidade será inferior a um ponto percentual como acima indicado.
3.2. Falta de permutabilidade
(404)
Vários utilizadores alegaram que não era possível obter-se diretamente no mercado uma grande parte dos produtos de fibra de vidro de filamento de que a indústria utilizadora necessita. Os fornecedores teriam de passar por um processo de qualificação longo e complicado, que podia durar entre seis e 12 meses, sem garantia de êxito. Uma mudança de fornecedor para evitar pagar direitos revelar-se-ia por conseguinte dispendiosa, impossível de realizar a curto prazo e arriscada de um ponto de vista tecnológico.
(405)
A esse respeito, reconhece-se que, para determinadas aplicações, as características do produto em causa podem efetivamente ser o resultado de um processo de qualificação bastante longo, que inclui fases de ensaios. Todavia, as observações de alguns utilizadores deixam entender que, atualmente, existe uma multiplicidade de fontes na maior parte dos casos. O inquérito revelou que os utilizadores dispõem, modo geral, de múltiplas fontes de abastecimento como opção de recurso e que, muitas vezes, qualificaram o produto de vários fornecedores para não dependerem de um só fornecedor. Convém ainda recordar que as medidas não se destinam a proibir a certos fornecedores o acesso ao mercado da União - qualquer que seja a medida proposta, trata-se apenas de restabelecer condições comerciais leais e de corrigir uma situação de distorção do mercado.
(406)
Assim sendo, é pouco provável que a instituição de medidas sobre o produto em causa proveniente da RPC vá ter como resultado uma interrupção temporária do fornecimento de matérias-primas para a indústria utilizadora.
3.3. Impossibilidade de repercutir o aumento do preço de custo e concorrência crescente de produtos a jusante fabricados fora da União
(407)
Vários utilizadores alegaram que se vêm confrontados com uma concorrência feroz por parte de produtores fora da União e, por conseguinte, não poderiam repercutir os aumentos de preço do produto em causa sobre os seus clientes, pois perderiam vendas. Tendo em conta a diversidade das empresas utilizadoras, a capacidade de repercutir os aumentos dos custos nos clientes será diferente consoante o tipo de utilizador. No entanto, com base nos dados que figuram nas respostas aos questionários, os utilizadores que não podem repercutir a maior parte do aumento dos custos, na maioria dos casos, verão o respetivo volume de negócios e rendibilidade afetados apenas numa medida muito limitada.
(408)
Vários utilizadores manifestaram a preocupação de que a instituição de direitos antissubvenções criaria uma desvantagem concorrencial em relação a fornecedores de países terceiros, que têm acesso ao produto em causa sem medidas. Os utilizadores afirmam que estão em concorrência com as importações provenientes da RPC nos seus mercados a jusante. A instituição de medidas combinadas agravaria ainda mais a situação da concorrência. Nestas circunstâncias, argumentou-se que não seria possível repercutir um aumento do preço das matérias-primas nos clientes. Mais se acrescentou que esta situação implicaria deslocalização da produção para fora da União, provocando importantes perdas de postos de trabalho.
(409)
Convém notar que o facto de a instituição de medidas antissubvenções, poder desencadear uma maior concorrência não pode ser um motivo para não instituir medidas, se tal se justificar. Estes inquéritos referem-se a um produto específico. Qualquer indústria utilizadora pode perfeitamente invocar o direito comercial da UE para solicitar um inquérito anti-dumping relativo aos seus produtos. Além disso, as decisões de localização das empresas dependem de um grande número de fatores. É pouco provável que uma decisão de deslocalização dependa exclusivamente dos direitos que recaem sobre uma matéria-prima.
(410)
Várias partes defenderam que os produtores da União são empresas mundiais pertencentes a grupos estrangeiros e que, na sua maioria, as empresas mistas, no entanto, são de pequena ou média dimensão e de propriedade a nível local. Estas PME alegaram que um aumento dos direitos irá provocar perdas de postos de trabalho. A CCCLA afirmou, por seu lado, que ocorrerão perdas de postos de trabalho na União quando os utilizadores se deslocarem devido ao aumento dos direitos. Por último um utilizador declarou que qualquer deslocalização dos utilizadores também irá provocar uma redução das vendas da indústria da União.
(411)
A Comissão considera igualmente todos os postos de trabalho na União, independentemente da propriedade e da dimensão da empresa. A este respeito, a Comissão remete para os considerandos 400 e 403. A Comissão considera ainda que as alegações em matéria de deslocalização, potenciais perdas de postos de trabalho e redução das vendas da indústria da União são de caráter especulativo e não fundamentadas.
(412)
Várias partes afirmaram que os produtos são atualmente fabricados na União para o mercado mundial em concorrência com países terceiros. Um utilizador afirmou que pode importar o produto em causa ao abrigo do regime de aperfeiçoamento ativo sem pagar direitos anti-dumping desde que o produto acabado que fabrica seja em seguida exportado para fora da União. No entanto, o resultado desta situação é que este utilizador pode oferecer aos clientes de países terceiros preços mais competitivos do que aos clientes da União.
(413)
De facto, os utilizadores podem importar o produto em causa ao abrigo do regime de aperfeiçoamento ativo sem pagar direitos anti-dumping desde que o produto acabado que fabricam seja em seguida exportado para fora da União. Tal não altera, contudo, as conclusões da Comissão no presente inquérito.
3.4. Escassez da oferta
(414)
Um utilizador afirmou que a indústria da União não está em condições de satisfazer integralmente a procura na União, em especial no que diz respeito a determinados tipos de grandes encomendas de produtos de fibra de vidro de filamento com características específicas. Esse utilizador adianta que, muito provavelmente devido às limitadas capacidades de produção da União, nenhum produtor da União estaria disposto a afetar grande parte da sua capacidade para fornecer um único cliente. Outro utilizador alegou que não existe um excesso de oferta de fios cortados e que excluir a RPC do mercado da União conduziria a significativas dificuldades de abastecimento no mercado da União, sobretudo na perspetiva de um aumento da procura. O Governo da RPC cita o produtor da União 3B, segundo o qual, desde 2002, a indústria não instala qualquer nova capacidade de fusão e que, para satisfazer as necessidades do mercado, em especial na Europa, é necessária uma capacidade de produção adicional de 200 000 toneladas.
(415)
A esse respeito, sublinhe-se, em primeiro lugar, que as medidas antissubvenções têm por objetivo eliminar as práticas comerciais desleais com efeitos prejudiciais para a indústria da União e restabelecer uma situação de concorrência efetiva no mercado da União, e não criar obstáculos às importações. As medidas propostas não são de molde a fechar o mercado da União aos produtores-exportadores da RPC, mesmo a preços não prejudiciais, e permitirão, por conseguinte, a presença contínua de importações de fios cortados, bem como de outros produtos de fibra de vidro de filamento provenientes da RPC no mercado da União.
(416)
No que diz respeito à capacidade da indústria da União para fazer face a qualquer potencial escassez de fios cortados, o nível atual de utilização da capacidade da indústria da União permite alguma produção adicional.
(417)
Os fios cortados, como, aliás, quaisquer outros tipos do produto em causa, também podem ser importados na União a partir de países terceiros, como a Malásia.
(418)
Os produtores chineses de fibra de vidro de filamento têm, de resto, instalado fábricas mais próximas da União (Egito e Barém) como base para abastecer o mercado da União.
(419)
Tendo em conta o que precede, pode concluir-se que uma eventual escassez de abastecimento de fios cortados pode ser obviada pelo reforço da utilização da capacidade da indústria da União, por importações provenientes de outros países, bem como pela continuação de importações provenientes da RPC a um preço não prejudicial.
(420)
Conclui-se, com base nas secções anteriores, que o efeito global da instituição de medidas combinadas sobre as indústrias a jusante da União é limitado e não seria superior aos efeitos positivos das medidas para a indústria da União.
(421)
Após a divulgação final, uma associação industrial afirmou que é difícil compreender que os produtores da União têm capacidade de produção não utilizada na medida em que há uma escassez de fibra de vidro com aumentos de preços no mercado da União. Várias partes reiteraram as suas alegações de que o reforço das medidas conduziria a uma escassez de abastecimento junto dos produtores da União.
(422)
Durante o período considerado, o inquérito não revelou qualquer escassez de abastecimento. Quanto a potenciais futuras insuficiências da oferta, a Comissão considera que um aumento dos direitos não impede as importações na União provenientes da RPC e de países terceiros, como acima se explica.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(423)
Com base no que precede, é de esperar que a instituição de medidas combinadas represente uma oportunidade para a indústria da União melhorar a sua situação, graças a um aumento dos preços de venda e da parte de mercado. Se bem que se possam verificar alguns efeitos negativos para certos utilizadores sob a forma de aumentos dos custos, serão provavelmente compensados pelos benefícios esperados para os produtores e seus fornecedores.
(424)
Concluiu-se então que, em termos gerais, não existiam razões imperiosas contra a instituição de medidas sobre as importações do produto em causa originário da RPC.
(425)
Na sequência da divulgação definitiva, várias partes alegaram que as consequências das medidas propostas foram subestimadas. Alegam que a Comissão dá mais crédito às reivindicações de um pequeno grupo de fabricantes de fibra de vidro do que à oposição de um grupo muito maior, mas fragmentado, composto essencialmente de pequenos e médios fornecedores indiretos que não tiveram verdadeiramente oportunidade de responder com a mesma determinação.
(426)
Estas alegações são rejeitadas já que os utilizadores tiveram amplas oportunidades para se darem a conhecer no decurso do inquérito. Muitos fizeram-no, tendo os seus dados sido cuidadosamente analisados e tidos em conta. A todas as partes interessadas foi dada importância no decurso do inquérito.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING E ANTISSUBVENÇÕES DEFINITIVAS
(427)
Com base nas conclusões da Comissão sobre a prática de subvencionamento, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas definitivas, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de dumping e de subvenções.
1. Nível de eliminação do prejuízo
(428)
Para determinar o nível das medidas, a Comissão começou por determinar o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(429)
O prejuízo seria eliminado se a indústria da União pudesse cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos com as vendas do produto similar no mercado da União, que pudesse razoavelmente ser alcançado em condições normais de concorrência por uma indústria deste tipo no setor, ou seja, na ausência de importações objeto de dumping. Tal como no inquérito inicial, utilizou-se uma margem de lucro de 5 %.
(430)
A APFE solicitou uma margem de lucro de 10 % a 12 %. Alegou que a margem de lucro para a análise devia ter em conta a necessidade de uma indústria de capital fortemente intensivo para atingir um retorno satisfatório do capital investido, como esperado pelos investidores. A APFE remete igualmente para um relatório da Stern Business School da Universidade de Nova Iorque que calculou os custos médios ponderados do capital (CMPC), que combinam o custo do capital próprio e o custo da dívida dos vários setores industriais (43). O relatório Stern calcula os CMPC médios para a indústria de fibra de vidro de filamento entre 8,3 % e 8,4 %. Além disso, a APFE cita o lucro de 8,3 % utilizado no caso do vidro solar da China (44). Sustenta, por outro lado, que, tendo em conta que os custos de capital e da dívida são um pouco mais elevados na União do que nos EUA, a taxa para a União deveria ser ligeiramente superior, na ordem dos 10 % a 12 %.
(431)
Os lucros efetivamente realizados durante o período considerado não podem ser utilizados uma vez que ainda estavam a entrar volumes significativos de importações objeto de dumping provenientes da RPC, apesar dos atuais direitos em vigor.
(432)
No caso de vidro solar proveniente da RPC, foi utilizado o lucro-alvo de 8,3 % pois era o lucro médio obtido pelos produtores da União incluídos na amostra em 2010, ano em que as importações do produto em causa ainda eram reduzidas e, por conseguinte, não poderiam ter distorcido as condições normais de concorrência (ou seja, lucro ainda não afetado pelas importações objeto de dumping).
(433)
Embora seja indiscutível que a indústria da União é uma indústria de capital altamente intensivo, a APFE não foi capaz de demonstrar que o lucro-alvo baseado nos CMPC do relatório Stern satisfaz o teste aplicável. Por conseguinte, a alegação foi rejeitada.
(434)
Na sequência da divulgação definitiva, a APFE defendeu que as conclusões sobre o lucro-alvo deviam ser revistas, tendo em conta que a indústria da União é capaz de alcançar níveis de lucro superiores a 5 % em relação aos tipos do produto, como os fios cortados obtidos por via húmida (WUCS) para não-tecidos e WUCS para gesso, contexto em que podem competir de forma justa com as importações provenientes de países terceiros e não se debatem com a subcotação agressiva dos produtos chineses de fibra de vidro de filamento objeto de dumping e de subvenções.
(435)
No inquérito anterior utilizou-se o lucro-alvo de 5 %, que se mantém na ausência de argumentos fundamentados no que respeita à alteração das condições de mercado, suscetível de justificar um lucro-alvo mais elevado.
(436)
Além disso, os WUCS, à semelhança dos outros tipos do produto em causa, são utilizados como material de reforço, e têm uma duração limitada e custos de transporte mais elevados devido ao teor elevado de água (ver considerando 63). Os WUCS são importados na União em quantidades consideravelmente inferiores às dos outros produtos de fibra de vidro de filamento. Como tal, a margem de lucro deste tipo do produto específico não é representativa do produto em causa.
(437)
Seguidamente, a Comissão determinou o nível de eliminação do prejuízo com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra e o preço médio ponderado não prejudicial do produto similar vendido pelos produtores da União incluídos na amostra no mercado da União, durante o período de inquérito. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram expressas em percentagem do valor CIF médio de importação ponderado.
(438)
Na sequência da divulgação definitiva, um produtor-exportador alegou que detetara algumas imprecisões nos valores CIF de 3 NCP.
(439)
Após confirmação, a Comissão adaptou os respetivos valores CIF, o que implicou uma pequena alteração das margens de subcotação dos preços e dos custos para esse produtor-exportador.
(440)
Por conseguinte, foram estabelecidos os seguintes níveis de eliminação do prejuízo:
Empresa
Nível de eliminação do prejuízo
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Outras empresas colaborantes
26,1 %
(441)
Um utilizador alegou que, como todos os factos se mantêm idênticos, para poder chegar à conclusão de que o prejuízo alegadamente causado pelas importações provenientes da RPC se agravou, a Comissão tem de utilizar uma metodologia diferente, em relação ao inquérito inicial, para calcular a margem de prejuízo.
(442)
Os factos não permaneceram idênticos. Por conseguinte, ao aplicar a metodologia do inquérito inicial, o cálculo da margem de prejuízo atual dá um resultado diferente, tendo em conta uma alteração dos dados subjacentes, como custos, preços e prejuízos.
(443)
Na sequência da divulgação definitiva, um produtor-exportador interrogou-se sobre que alteração das circunstâncias poderia justificar um cálculo da margem de prejuízo baseado nos NCP em vez de uma simples comparação dos preços médios como no inquérito inicial.
(444)
A Comissão considera que a metodologia de base das investigações em curso é a mesma seguida no inquérito anterior. Foi aplicada a amostragem e todas as comparações foram efetuadas entre elementos semelhantes. A utilização dos NCP permitiu um cálculo da margem de prejuízo mais pormenorizado e preciso, mas não pode considerar-se como uma alteração da metodologia.
(445)
O mesmo produtor-exportador afirmou também que, embora as esteiras (mats) de fios cortados feitas de filamentos de fibra de vidro façam parte do produto em causa, o cálculo da margem de prejuízo não reflete os respetivos NCP. O produtor-exportador questionou se i) os produtores da União já não produziam essas esteiras (mats) de fios cortados e ii), a razão pela qual, no passado, a Comissão não parece ter tido qualquer dificuldade em encontrar um substituto para um tipo do produto importante, para efeitos de cálculo da margem de prejuízo mesmo quando não havia uma correspondência exata numa base NCP.
(446)
O produto em causa inclui efetivamente esteiras (mats) de fios cortados e algumas (entidades dos) produtores da União fabricam-nas. Os produtores da União incluídos na amostra fabricaram tipos de esteiras (mats) que não foram importados da RPC durante o PI. No entanto, de um modo geral, a concordância dos NCP foi elevada não sendo, por conseguinte, necessário recorrer a quaisquer substitutos.
(447)
Este produtor-exportador questionou ainda i) por que razão foi necessário um ajustamento do estádio de comercialização e a quem vendem efetivamente os produtores da União os seus produtos, e ii), por que razão, para as vendas chinesas, não foram tidos em conta no cálculo da margem de prejuízo os custos de transporte UE até ao entreposto e os custos de armazenagem.
(448)
As vendas dos produtores da União incluídos na amostra são efetuadas, na maioria dos casos, diretamente aos utilizadores finais. Para os exportadores-chineses incluídos na amostra, tal não foi o caso. Uma parte mais importante das vendas fez-se através de distribuidores ou de outros canais de venda intermediários. Por conseguinte, considerou-se que colocar todas as vendas ao nível das vendas aos utilizadores finais permitiria uma melhor comparação dos preços. Segundo a metodologia normalizada, o cálculo da subcotação dos preços tem em conta os custos pós-importação enquanto a margem de prejuízo se baseia no valor CIF das vendas de exportação chinesas.
(449)
O produtor-exportador perguntou por que motivo o direito anti-dumping vigente não está incluído na margem de prejuízo, já que a sua inclusão no valor CIF seria coerente com a metodologia seguida para a subcotação dos preços.
(450)
A margem de eliminação do prejuízo tal como apresentada no presente regulamento reflete a totalidade da margem necessária para eliminar o prejuízo. Se a margem anti-dumping em vigor tivesse sido incluída na margem de eliminação do prejuízo, ter-se-ia obtido apenas uma margem de eliminação parcial.
(451)
Após a divulgação definitiva, o autor da denúncia alegou que, devido ao facto de o Jiangsu Changhai Group não ter colaborado plenamente no inquérito (ver secção C. 2.1), as informações relativas ao seu preço de exportação não eram fiáveis, pelo que não deviam ser utilizadas no cálculo da margem de prejuízo. O autor da denúncia defendeu que o preço de exportação do grupo pode ser incorreto caso tenha sido estabelecido com base nos custos de produção da empresa que não tenham sido devidamente verificados por esta não ter colaborado plenamente no inquérito. O preço de exportação do Jiangsu Changhai Group deveria ser estabelecido com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o, n.o 1, do regulamento anti-dumping de base e do artigo 28.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base.
(452)
Tal como explicado no considerando 92, dentro do grupo, o produto em causa não foi exportado pela empresa que facultou informação enganosa, mas apenas pela OCH. Esta colaborou plenamente em ambos os inquéritos, e facultou informações fiáveis sobre o preço de exportação do grupo (por exemplo, apresentaram-se faturas que foram verificadas pela Comissão no local). A Comissão não tem, assim, razões para pôr em causa o preço de exportação do grupo. O cálculo da margem de prejuízo fez-se com base no preço de exportação real verificado - tal como figura nas faturas de venda - independentemente da forma como foi fixado e do facto de se basear ou não em qualquer dos custos de produção da empresa. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
2. Medidas definitivas
(453)
O inquérito antissubvenções realizou-se paralelamente ao reexame das medidas anti-dumping, limitado ao prejuízo. Tendo em conta a utilização da regra do direito inferior e o facto de as margens de subvenção definitivas serem inferiores ao nível de eliminação do prejuízo, a Comissão deve, em conformidade com o artigo 15.o do regulamento antissubvenções de base, instituir o direito de compensação definitivo ao nível das margens de subvenção definitivas que foram estabelecidas e, então, instituir um direito anti-dumping definitivo até ao nível de eliminação do prejuízo pertinente.
(454)
Com base nesta metodologia e nos factos do caso, em especial o facto de as medidas serem limitadas pela margem de prejuízo, a Comissão considera que, no caso vertente, não se coloca a questão de «dupla contagem».
(455)
Dada o elevado nível de colaboração por parte dos produtores-exportadores chineses, o direito instituído para «todas as outras empresas» foi fixado ao nível do direito mais elevado a instituir para as empresas incluídas na amostra ou que colaboraram nos inquéritos. O direito instituído para «todas as outras empresas» será aplicado às empresas que não colaboraram no inquérito.
(456)
Para os outros produtores-exportadores chineses não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito e que constam do anexo I, a taxa do direito definitivo corresponde à média ponderada das taxas estabelecidas para os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito incluídos na amostra, com exclusão do grupo a que o produtor-exportador sujeito às disposições do artigo 28.o, n.o 1, pertence.
(457)
Na sequência da divulgação definitiva, um produtor-exportador solicitou o tratamento individual ao abrigo do artigo 9.o, n.o 5, do regulamento anti-dumping de base e que lhe calculassem uma margem de dumping individual.
(458)
No entanto, dado que o reexame intercalar parcial se limita ao prejuízo, as margens de dumping estabelecidas no inquérito anti-dumping anterior permanecem inalteradas. O pedido de margem de dumping individual foi, por isso, rejeitado.
(459)
Atendendo ao que precede, as taxas desses direitos são estabelecidas da seguinte forma:
Exportador chinês
Margem de dumping (estabelecida no inquérito inicial)
Margem de subvenção
Nível de eliminação do prejuízo
Direito de compensação
Direito anti-dumping
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Outras empresas colaborantes
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Taxas do direito de todas as outras empresas
10,3 %
19,9 %
(460)
A taxa do direito individual anti-dumping e antissubvenções especificada no presente regulamento foi fixada com base nas conclusões do presente inquérito. Reflete, assim, a situação apurada por esses inquéritos relativamente à empresa em causa. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários do país em causa e produzidos pelas empresas mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa não expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, estando sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(461)
Uma empresa pode requerer a aplicação da taxa do direito individual se alterar posteriormente a firma da sua entidade. O pedido deve ser dirigido à Comissão (45). O pedido deve conter todas as informações pertinentes que permitam demonstrar que a alteração não afeta o direito da empresa de beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável. Se a alteração da firma da empresa não afetar o seu direito a beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável, será publicado um aviso no Jornal Oficial da União Europeia informando da alteração da firma.
(462)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito para todas as outras empresas deve ser aplicável não só aos exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efetuaram qualquer exportação para a União durante o PI.
3. Compromisso
(463)
Um produtor-exportador chinês ofereceu um compromisso de preços em conformidade com o artigo 8.o, n.o 1, do regulamento anti-dumping de base e o artigo 13.o, n.o 1, do regulamento antissubvenções de base. A oferta de compromisso continha preços mínimos de importação («PMI») para vários dos mais importantes tipos e subtipos do produto em causa.
(464)
A Comissão considera que o produto em causa se apresenta sob uma grande variedade de subtipos e qualidades com diferenças de preços que podem ir até 700 %. Logo, existe um elevado risco de compensação cruzada. Em relação a um tipo do produto, os preços podem até variar até 550 %, consoante os subtipos do produto. Por outro lado, os diferentes PMI que o produtor-exportador chinês propôs são muito inferiores ao preço não prejudicial e não iriam, por conseguinte, eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(465)
Tendo em conta o que precede, as alfândegas não conseguiriam distinguir a especificação sem uma análise individual de cada transação de importação para determinar a que grupo do PMI deveria pertencer o produto, o que tornaria o controlo muito complicado se não mesmo impraticável.
(466)
Além disso, a empresa também exporta para a União outros produtos, que não estão sujeitos a medidas. Existe, deste modo, um risco de compensação se esses produtos forem vendidos aos mesmos clientes. Alguns dos clientes da União são empresas coligadas que negociam também com outras empresas coligadas fora da União. Estes complexos laços comerciais e empresariais criam novos riscos potenciais de compensação cruzada.
(467)
Tendo em conta o que precede, a oferta de compromisso foi rejeitada.
(468)
O Comité instituído pelo artigo 15.o, n.o 1, do regulamento anti-dumping de base não emitiu parecer,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1) É instituído um direito de compensação definitivo sobre as importações de fios cortados de fibra de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; mechas ligeiramente torcidas (rovings) de fibra de vidro, exceto as mechas (rovings) impregnadas e revestidas, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); e esteiras (mats) de filamentos de fibra de vidro, com exclusão das esteiras (mats) de lã de vidro, atualmente classificados nos códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) e 7019 31 00 e originários da República Popular da China.
2) A taxa do direito de compensação definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
Empresa
Direito de compensação definitivo (%)
Código adicional TARIC
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; e Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Outras empresas que colaboraram no inquérito, enumeradas no anexo I
10,2
Todas as outras empresas
10,3
A999
3) A aplicação das taxas do direito de compensação individual especificadas para as empresas mencionadas no n.o 2 fica subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma fatura comercial válida, que seja conforme com os requisitos definidos no anexo II. Se essa fatura não for apresentada, aplica-se o direito instituído para «todas as outras empresas».
4) Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O artigo 1.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 248/2011 do Conselho passa a ter a seguinte redação:
1)
É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de fios cortados de fibra de vidro, de comprimento não superior a 50 mm; mechas ligeiramente torcidas (rovings) de fibra de vidro, exceto as mechas (rovings) impregnadas e revestidas, com perda por incineração superior a 3 % (como determina a norma ISO 1887); e esteiras (mats) de filamentos de fibra de vidro, com exclusão das esteiras (mats) de lã de vidro, atualmente classificados nos códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) e 7019 31 00 e originários da República Popular da China.
2)
A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito anti-dumping definitivo (%)
Código adicional TARIC
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Outras empresas colaborantes enumeradas no anexo 1
15,9
Todas as outras empresas
19,9
A999
3)
A aplicação das taxas do direito anti-dumping individual especificadas para as empresas mencionadas no n.o 2 fica subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma fatura comercial válida, que seja conforme com os requisitos definidos no anexo II. Se essa fatura não for apresentada, aplica-se o direito instituído para «todas as outras empresas».
4)
Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável nos Estados-Membros, em conformidade com os Tratados.
Feito em Bruxelas, em 16 de dezembro de 2014.