РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1238/2013 НА СЪВЕТА
от 2 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 513/2013 (2) („временния регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Както е посочено в съображение 3 от временния регламент, вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3), с който въведе, считано от 6 март 2013 г., регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република. С временния регламент регистрационният режим на вноса, въведен за целите на антидъмпинговото разследване, беше прекратен в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, тъй като защитата срещу дъмпинговия внос беше осигурена чрез временното антидъмпингово мито.
(4)
Част от заинтересованите страни изказаха твърдението, че решението относно регистрационния режим на вноса е немотивирано, тъй като не са изпълнени условията съгласно член 14, параграф 5 от основния регламент. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с фактически доказателства, нито се основаваха на такива. Към момента, в който беше взето решението за налагане на регистрационен режим на вноса, Комисията разполагаше с достатъчно prima facie доказателства, посочващи нуждата от регистрационен режим на вноса, по-специално рязко увеличение и като абсолютен внос, и като пазарен дял. Поради това твърденията, направени в това отношение, бяха отхвърлени.
3. Приемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг по отношение на временните мита
(5)
С Решение 2013/423/ЕС от 2 август 2013 г. (4) Комисията прие ангажимент за спазване на минимален ценови праг от производители износители заедно с Китайската търговска камара за внос и износ на машини и електронни продукти („CCCME“).
4. Последваща процедура
(6)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки („оповестяването на временните заключения“), правителството на КНР („ПКНР“) и няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своите становища по отношение на временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Изслушване със служителя по изслушванията на генерална дирекция „Търговия“ поискаха и получиха Асоциацията за достъпна слънчева енергия („AFASE“), която представлява вносителите, стопанските субекти надолу и нагоре по веригата, и един вносител.
(7)
Комисията продължи да издирва и проверява всякаква информация, която счете за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(8)
Освен това бяха извършени посещения за проверка в обектите на следните дружества:
i)
стопански субекти надолу по веригата
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Португалия
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Испания
ii)
независим консултант
-
Europressedienst, Bonn, Германия
(9)
AFASE постави под въпрос правното основание на посещението в обекта на Europressedienst, тъй като последният не е заинтересована страна по това разследване, поради което не попада в приложното поле на член 16 от основния регламент. Както е посочено в съображения 99 и 120 от временния регламент, Europressedienst предостави информация относно макроикономическите показатели. Пояснява се, че Комисията проведе посещение за проверка на място в обекта на Europressedienst, водена от принципа на добрата администрация с цел да провери надеждността и коректността на данните, върху които почиват нейните констатации.
(10)
ПКНР отново изказа твърдението, че правото му на правна защита във връзка с достъпа до преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като: i) в неповерителните преписки е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или, по изключение, да се посочат причините, поради които не се предоставя неповерително резюме; ii) липсвала е неповерителната версия на целия въпросник, попълнен от един производител от Съюза и iii) забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от производителите от Съюза въпросници на заинтересованите страни е било прекомерно.
(11)
i) По отношение на твърдението, че е липсвала информация от преписката, достъпна за разглеждане от заинтересованите страни, заинтересованата страна не е посочила за кои данни става въпрос. ii) Твърдението, че неповерителната версия на цял попълнен въпросник не е била на разположение е некоректно. iii) Що се отнася до забавянето при предоставянето на неповерителни версии на попълнените от включените в извадката производители от Съюза въпросници, на съответната заинтересована страна беше разяснено, че въпросниците бяха добавени към неповерителната преписка, едва след като беше проверена тяхната пълнота и коректността на резюметата им. За да се гарантира правото на производителите от Съюза да запазят анонимността си, беше проверено също така дали неповерителните версии на въпросниците не разкриват самоличността на съответния производител от Съюза. В някои случаи поради това се наложи в неповерителните версии да бъдат внесени корекции от страната, която ги представя, преди те да могат да бъдат предоставени на останалите заинтересовани страни.
(12)
Във всеки случай беше счетено, че това по никакъв начин не е засегнало правото на защита на заинтересованите страни. Комисията даде на всички заинтересовани страни възможността да дадат своевременен отговор по информацията, включената в преписката, която е на разположение за преглед на заинтересованите страни, така че техните коментари да могат да бъдат взети предвид преди да се стигне до заключения в хода на разследването, стига да са подкрепени с доказателства и мотивирани. Заинтересованата страна е имала достатъчно възможности да коментира въпросниците на включените в извадката производители от Съюза след оповестяването и на временните, и на окончателните заключения. Поради това, макар че за оповестяването и за достъпа до преписката, която е на разположение за преглед от заинтересованите страни, да има различни законови разпоредби, следва да се отбележи, че е имало многобройни възможности заинтересованите страни да коментират цялата информация, която дадена страна предоставя на разследването. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(13)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи) с произход или изпратени от Китайската народна република и окончателно събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(14)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
5. Приемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг с оглед на окончателните мита
(15)
След оповестяването на окончателните заключения Комисията получи изменено предложение за ангажимент за спазване на минимален ценови праг от производители износители заедно с CCCME, което обхваща и паралелното антисубсидийно разследване. С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС на Комисията (5) от Комисията потвърди, че приема ангажимента за спазване на минимален ценови праг.
6. Страни, засегнати от процедурата
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(16)
След налагането на временните мерки част от заинтересованите страни отново посочиха аргумента, че поради прекомерното прибягване до поверителност на информацията не са имали възможност да направят коментари по подбора на извадката от производители от Съюза и следователно да упражнят пълноценно правото си на защита. Комисията вече даде обосновка по този въпрос в съображение 9 от временния регламент. Тъй като в тази връзка не беше предоставена нова информация заключенията от съображение 9 от временния регламент се потвърждават.
(17)
ПКНР отново изказа твърдението, че използването на поверителност по отношение на наименованията на жалбоподателите и включените в извадката производители от Съюза е немотивирано. Както вече беше посочено в съображение 9 от временния регламент, производителите от Съюза поискаха наименованията им да останат поверителни поради риска от ответни мерки. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Информацията, предоставена на Комисията с цел да се обоснове рискът от ответни мерки, не може да бъде разкрита пред трети страни, тъй като това би обезсмислило искането за запазване на поверителност. Освен това в случая, когато - както съобщава ПКНР - един от производителите от Съюза е направил преоценка на позицията си и е разкрил самоличността си, като е внесъл иск в Съда срещу временния регламент, вече не съществува основание да се оповестява информацията, въз основа на която е предоставена анонимност, защото неговата самоличност вече е разкрита.
(18)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни отново посочи, че информацията, на която се основава подборът на извадка, не е надеждна, но не представи нови доказателства в подкрепа на твърдението си. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(19)
След оповестяването на окончателните заключения CCCME отново постави аргументите си във връзка с метода, използван за подбора на временната извадка от производители от Съюза. CCCME твърди по-специално, че институциите не са взели предвид 120 производители. Комисията вече даде обосновка по този въпрос в съображение 9 от временния регламент. Освен това институциите провериха дейността на дружествата, включени във въпросния списък. Проверката показа, че в списъка са включени предимно монтажници, дистрибутори, свързани вносители и производители износители от Китай, Тайван и Индия. Поради това с него не може да бъде доказано, че институциите са неглижирали значителен брой производители от Съюза. Освен това CCCME не оспорва общото производство на Съюза, като предоставя за целта алтернативни цифри, нито представя доказателства, че представителността на извадката е била евентуално засегната, тъй като нито един от допълнителните производители от Съюза, визирани в нейното твърдение, не би бил избран за включване в извадката, ако същият беше известен на Комисията.
(20)
След изключването на полупроводниковите пластини от определението за разглеждания продукт и, следователно, от обхвата на настоящото разследване, както се посочва в съображение 32 по-долу, окончателната извадка включваше осем производители от Съюза. Поради липсата на други коментари по отношение на подбора на извадка от производители от Съюза констатациите от съображения 7-10 от временния регламент се потвърждават в изменения си съгласно горното вид.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(21)
Както е посочено в съображение 12 от временния регламент, след налагането на временните мерки Комисията се свърза с още вносители, които вече бяха съдействали на разследването по време на етапа на неговото започване, предоставяйки основна информация за своите дейности във връзка с продукта, предмет на разследването, през разследвания период, посочен в известието за започване на процедурата. Целта беше да се определи дали размерът на извадката от несвързани вносители може да бъде увеличен. Шест дружества, квалифицирани като несвързани вносители, търгуващи с разглеждания продукт (т.е. закупуване и препродаване), заявиха интереса си и бяха готови да продължат да съдействат при разследването. Пет от шестте дружества изпратиха отговорите си в срок. От петте получените отговора само три бяха достатъчно изчерпателни и позволяваха да се направи съдържателна оценка. Ето защо извадката от несвързани вносители беше разширена и обхвана четирима вносители за модулите, представляващи около 2 % - 5 % от общия внос от съответната държава. Предвид структурата на несвързаните вносители, които са предимно малки и средни дружества, не беше възможно да се използва извадка, която да представлява по-голям дял, тъй като институциите разполагат с ограничени ресурси.
(22)
Поради липсата на други коментари по отношение на изготвянето на извадката от несвързани производители съображения 11 и 12 от временния регламент се потвърждават в изменен съгласно предходното вид.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(23)
След оповестяването на временните заключения няколко невключени в извадката дружества изпратиха коментари и изказаха твърдението, че положението, в което се намират, е различно от това на включените в извадката дружества. Дружествата твърдяха, че поради това следва да се ползват от индивидуална митническа ставка в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Поради големия брой съдействащи дружества (често като групи) обаче не беше възможно всички дружества да бъдат разследвани индивидуално. Поради това в съответствие с член 9, параграф 6 към тези дружества се прилага среднопретегленото мито на дружествата, включени в извадката.
(24)
Поради липсата на други коментари по отношение на изготвянето на извадката от производители износители съображения 13 и 14 от временния регламент се потвърждават.
7. Разследван период и разглеждан период
(25)
Както е посочено в съображение 19 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследваният период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Въведение
(26)
Както е посочено в съображения 20-49 от временния регламент, съгласно временното му определение разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(27)
Следните видове на продукта са изключени от определението за разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии
-
тънкослойни ФВ продукти
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
2.1. Изключване на полупроводниковите пластини
(28)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини следва да бъдат извадени от обхвата на продукта, тъй като нямат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики с елементите и модулите. В допълнение към аргументите, изтъкнати по време на етапа на временните мерки, в тази връзка след оповестяването на временните заключения бяха приведени и два допълнителни аргумента.
(29)
На първо място, заинтересованите страни изказаха твърдението, че полупроводниковите пластини могат да се използват за цели, различни от производството на елементи, по-специално за производството на интегрални схеми и други микроизделия. В тази връзка следва да се отбележи, че не всички полупроводникови пластини са включени в продуктовия обхват на настоящото разследване, който е ограничен до„полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели“ и че въпросните полупроводникови пластини са с „дебелина, непревишаваща 400 μm“. Въпреки че полупроводниковите пластини несъмнено се срещат и в други приложения, разследването никога не е обхващало полупроводникови пластини, които се използват за производството на други продукти, например интегрални схеми. Освен това нито производители, нито вносители или ползватели, които са част от пазара за тези други видове полупроводникови пластини, не заявиха интереса си към разследването във връзка с това, че техните полупроводникови пластини биха подлежали на регистрационен режим или на временни антидъмпингови мита. Поради това се потвърждава, че тези други видове полупроводникови пластини не попадат в продуктовия обхват на настоящото разследване. Същевременно това показва, че полупроводниковите пластини нямат непременно едно и също крайно приложение с елементите и модулите.
(30)
На второ място заинтересованите страни изказаха твърдението, че необработените полупроводникови пластини не притежават основните електрически свойства, които отличават фотоволтаичните елементи и модули от останалите продукти. Полупроводниковите пластини не притежават по-специално способността да произвеждат електрическа енергия от слънчевата светлина, което е ключова функция на кристалните фотоволтаични елементи и модули.
(31)
Твърдението може да бъде прието. След допълнителни проверки и в противоречие с посоченото в съображение 36 от временния регламент, че „модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия“, беше установено, че едва след превръщането си в елемент полупроводниковата пластина придобива способността да произвежда електрическа енергия от слънчевата светлина.
(32)
Поради различните основни физически и технически характеристики, inter alia, като способността за произвеждане на електрическа енергия от слънчева светлина, беше направено заключението, че като цяло полупроводниковите пластини следва да бъдат изключени от определението за разглеждания продукт и следователно и от обхвата на настоящото разследване.
2.2. Отделни разследвания за елементи и за модули
(33)
Заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че елементите и модулите не са един и същи продукт и поради това следва да бъдат оценявани поотделно, и като цяло отново приведоха аргументите, посочени в съображения 27-39 от временния регламент. За разлика от полупроводниковите пластини елементите и модулите определено имат едно и също основно свойство, т.е. способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина. Поради това представените аргументи бяха отхвърлени.
(34)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите застъпи тезата, че сами по себе си елементите не могат да произвеждат електрическа енергия. Според твърдението му за тази цел те трябва да бъдат сглобени в модули. Всеки елемент сам по себе си обаче има способността да произвежда електрическа енергия от слънчева светлина, обикновено с мощност 4W. Въпреки че тази мощност е вероятно недостатъчна за повечето приложения, които изискват сглобяването на множество елементи в модул, това не означава, че един елемент сам по себе си вече не притежава способността да произвежда електрическа енергия.
(35)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите застъпи тезата, че невъзможността да бъде определена нормална стойност за модулите въз основа на нормалната стойност за елементите, както е посочено в съображение 100 по-долу, показва, че модулите и елементите не следва да се разглеждат като един продукт.
(36)
В това отношение следва да се отбележи, че при повечето антидъмпингови разследвания, включително и при настоящото, сравнението между нормалната стойност и експортните цени се прави на база видове на продукта. Това е така, защото често много голяма гама видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и/или химически свойства, което често води до ситуация, при която видове на продукта, при които има значителни разлики по отношение на себестойността и цената, попадат в определението за „разглеждан продукт“. Сам по себе си фактът, че не е възможно да се определи нормална стойност за определен вид на продукта въз основа на нормалната стойност на друг вид на продукта, не означава, че тези видове на продукта не могат да се считат за един-единствен продукт. Както е посочено в съображение 32 по-горе, и елементите, и модулите имат едни и същи основни физически и технически характеристики, inter alia, способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина.
(37)
Твърди се също така, че ако елементите и модулите бяха един-единствен продукт с малки разлики, коригирането на цените на елементите, така че от тях да се получи цена за модулите, не би следвало да е трудно. В това отношение следва да се отбележи, че не съществува изискване между различните видове на разглеждания продукт да съществуват само малки разлики. Напротив, достатъчно е различните видове на разглеждания продукт да имат едни и същи основни физически, технически и/или химически характеристики. В настоящия случай това е така при модулите и елементите, които имат, inter alia, способността да произвеждат електрическа енергия от слънчева светлина.
(38)
Същата страна твърди също така, че елементите не са просто друг вид модул, а напълно различен продукт. Всъщност елементът е основният компонент на модула. Като основен компонент, елементът определено не е „изцяло различен продукт“, тъй като модулите и елементите имат едни и същи основни характеристики - производството на електрическа енергия от слънчева светлина, както е посочено в съображение 32 по-горе.
(39)
Същата страна изказа освен това твърдението, че при подбора на извадките от производители от Съюза и от китайски износители е била отчетена разликата между елементите и модулите. Поради това е следвало да бъдат определени различни ставки на митото за модули и за елементи. В това отношение се потвърждава, че разликата между модулите и елементите определено е била взета предвид при подбора на извадката от производители от Съюза и от китайски износители, както е посочено в съображения 10 и 14 от временния регламент. Това обаче е направено единствено, за да се гарантира, че извадката е представителна и само по себе си не означава, че елементите и модулите следва да не се считат за един-единствен разглеждан продукт или че за тях следва да се определят отделни ставки на митото. За да се гарантира, че извадката е представителна за всички видове на продукта, беше важно при подбора ѝ да се направи разграничение между елементи и модули. Освен това, тъй като съществуваше известна несигурност по отношение на въпроса дали елементите и модулите трябва да се разглеждат като един продукт или като два отделни продукта, беше необходимо да се гарантира представителност и при двете хипотези.
(40)
Освен това се твърди, че съображение 100 по-долу, в което се посочва, че разходите за обработка при модулите са значителни, противоречи на съображение 32 от временния регламент, в което се посочва, че добавената стойност не е концентрирана в един определен етап от производствения процес. В това отношение следва да се припомни, че в съображение 100 също така е разяснено, че разликата в себестойността при елементите и модулите е 34 %, което означава, че 66 % от добавената стойност на един модул идват от елементите в него. Поради това се стигна до заключението, че добавената стойност не е концентрирана в един определен етап от производствения процес.
(41)
Производителите износители изказаха твърдението, че фактът, че в ангажимента за спазване на минимален ценови праг се налагат различни минимални вносни цени и обеми за модулите и за елементите, потвърждава, че те са отделни продукти, за които са необходими две отделни разследвания. Различните минимални вносни цени обаче са просто индикация, че модулите и елементите са различни групи видове на продукта, които се продават на различни цени. Поради това е необходимо да бъдат определени различни цени, за да има смисъл от минималните вносни цени.
(42)
Фактът, че елементите и модулите са различни групи видове на продукта, сам по себе си не е от значение за определянето на разглеждания продукт. За определянето на разглеждания продукт е достатъчно, че продуктите имат едни и същи характеристики и крайни приложения, което е вярно по отношение на модулите и елементите, както е посочено съответно в съображения 32 и 48.
(43)
ПКНР изказа твърдението, че оценката доколко елементите и модулите са един-единствен разглеждан продукт не е обхванала редица критерии, определени от апелативния орган в решението му по делото „ЕО - азбест“ (6). Тези критерии обаче се използват за определянето на „сходния“ продукт, а не на разглеждания продукт. Иначе казано, тези критерии трябва да се използват, за да се определи кой е сходният продукт, например сходният продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, който след това да бъде съпоставен с разглеждания продукт, изнасян от китайските производители износители. Тези критерии не са приложими, когато се дефинира разглежданият продукт. Във всеки случай институциите констатират, че прилагането на критериите, използвани в делото ЕО - азбест, към определянето на разглеждания продукт, не би довело до различен резултат. Първият и вторият критерий (свойства, естество и качество, респективно крайни приложения) са идентични с критериите физически, химически и технически свойства и крайни приложения, използвани в предходните съображения. Третият критерий (вкусове и навици на потребителите) не е от особена полза в настоящия случай, тъй като елементите са ключовият компонент на модулите; що се отнася до четвъртия критерий, тарифното класиране, следва да се отбележи, че и елементите, и модулите могат да се декларират по митническа подпозиция 8541 40 90, докато подпозициите от позиция 8501 са за електрически генератори изобщо, а не специално за соларни продукти.
(44)
Други заинтересовани страни изказаха твърдението, че обективното прилагане на критериите, определени от Съда в по-ранни дела (7), води до заключението, че модулите и елементите са различни продукти. В това отношение следва да се отбележи, че Съдът само е посочил набор от критерии, които могат да бъдат взети предвид, като не е задължително във всички случаи да се използват всички критерии, тъй като евентуално не всички те са приложими. Оценка на критериите е направена в съображения 27-39 от временния регламент, в които се констатира, че някои критерии не са приложими в настоящия случай. В делото Brosmann оценката доколко различните видове обувки принадлежат към „разглеждания продукт“ също е направена само въз основа на три критерия, за които е счетено, че са приложими. Тъй като заинтересованите страни не предоставиха мотивация защо обективното прилагане на критериите води до заключението, че модулите и елементите са отделни продукти, твърдението не може да бъде прието.
(45)
Освен това следва да се припомни, че елементите и модулите имат едно и също крайно приложение, т.е. продават се с цел включването им във ФВ соларни системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на елементите, както е посочено в съображение 28 от временния регламент.
(46)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че с изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта и поради значителната степен на обработка, необходима за изработването на модули от елементи, твърдението, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се опровергава. Твърди се също така, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство.
(47)
На първо място, заключението, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на процеса на производство, е погрешно. Въпреки че и двете изявления се съдържат в рамките на едно и също съображение - съображение 36 от временния регламент, това не означава, че заключението се базира на посочената там презумпция. Думите „освен това“, които разделят двете изявления, ясно показват, че второто изявление не се базира на първото. Освен това двете изявления са направени с цел да се отговори на отделни въпроси от точката „Крайни приложения и взаимозаменяемост“. Първото изявление относно производствения процес касае взаимозаменяемостта, докато второто касае крайните приложения. Поради това презумпцията, че оценката, че елементите и модулите имат едни и същи крайни приложения се базира на презумпцията, че при полупроводниковите пластини, елементите и модулите има един и същ процес на производство, е некоректна.
(48)
Що се касае до действителните крайни приложения на елементите и модулите, а именно, че те се продават с цел да бъдат включвани във ФВ соларни системи, същите не се оспорват от заинтересованите страни. Поради това заключението, че модулите и елементите имат едни и същи крайни приложения, се потвърждава.
2.3. Елементи от моно- и поликристален силиций
(49)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че в Съюза няма производство на елементи от монокристален силиций и че нейният износ на елементи от монокристален силиций не се конкурира с промишлеността на Съюза. Разследването показа обаче, че в Съюза определено има производство на елементи от монокристален силиций. Поради това този аргумент беше отхвърлен. Във всеки случай решението на Съда по делото Brosmann беше, че липсата на производство на Общността на конкретен вид на продукта не е от решаващо значение.
2.4. Клаузата „изпратени от“
(50)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че разширяването на обхвата на разследването, за да се включват продуктите „изпратени от“ КНР е неоправдано, тъй като разследването е започнало само срещу продукти с произход от КНР.
(51)
Стоките, изпратени от КНР, обаче са включени още на етапа на започване на разследването. В точка 5 от известието за започване на антидъмпингова процедура (8) е посочено, че„дружествата, които изнасят разглеждания продукт от Китайската народна република, но смятат, че митническият произход на част от изнасяните продукти или дори на всички изнасяни продукти не е от Китайската народна република, се приканват да се включат в разследването и да предоставят цялата необходима информация“. Оттук става ясно, че всички дружества, изпращащи стоки от КНР, са имали възможността да съдействат на разследването. Освен това, тъй като продуктът, предмет на разследването, често съдържа компоненти и части от различни държави, в точка 5 от известието за започване на антидъмпингова процедура е обявено също така, че „може да бъдат приети специални разпоредби“ във връзка с този въпрос.
(52)
Поради това се счита, че всички засегнати стопански субекти са били надлежно уведомени за възможността да бъдат приети специални разпоредби за стоките, изпращани от КНР, ако това е целесъобразно, и са били приканени да съдействат на разследването. Следователно обхватът на разследването не е бил разширен до продукти, „изпратени от КНР“, тъй като същите са обхванати още от самото му начало.
(53)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че независимо от разпоредбите в известието за започване на процедурата, посочено в съображение 51 по-горе, разследването е било ограничено до стоки с произход от КНР и не е била направена оценка на въздействието на стоките, изпратени от КНР.
(54)
В това отношение следва да се отбележи, че бяха предприети следните стъпки, за да се гарантира, че по време на разследването са оценени всички стоки, изпратени от КНР, а не само тези с произход от КНР.
-
Всички дружества, които изпращат разглеждания продукт от КНР, бяха приканени да заявят интереса си към разследването, независимо от произхода на техните стоки.
-
В приложение А към известието за започване на процедурата от износителите беше поискано да представят информация за всички продукти, произвеждани от дружеството им. Тази информация не е ограничена до стоки с произход от КНР.
-
Въз основа на тази информация, която обхваща целия износ за ЕС, независимо от произхода на стоките, беше подбрана представителна извадка.
-
Включените в извадката производители получиха въпросник, предназначен за „производители, изнасящи за Европейския съюз“, като КНР в него беше наречена „съответната държава“, а не „държава на произход“. Оттук става ясно, че са разследвани всички стоки, независимо от произхода им.
(55)
На тази база се стигна до заключението, че разследването е обхващало всички стоки с произход от или изпратени от КНР и че констатациите му, включително относно дъмпинга и вредата, обхващат всички стоки с произход или изпратени от КНР.
(56)
След оповестяването на окончателните заключения заинтересовани страни изказаха тезата, че жалбата съдържа само prima facie доказателства относно вноса на соларни панели с произход от КНР, а не относно стоки, изпратени от КНР. В това отношение следва да бъде разяснено, че жалбата действително обхваща стоки „от КНР“, което може да се види от заглавната страница, изпратена от жалбоподателя и носеща печата. Преди тази страница обаче преписката съдържа друга страница, в която са използвани думите „с произход от Китайската народна република“. Тази таблица обаче не е част от документа, представен от жалбоподателя, а е добавена от службите на Комисията, като в нея е използвано наименованието на разследването, а не е повторено заглавието на жалбата. Поради това се счита, че жалбата е обхващала всички стоки от КНР, били те с произход от КНР или не.
(57)
Китайските производители износители изказаха също така твърдението, че от производителите износители от трети държави не може в разумна степен да се очаква, че знаят, че техните продукти евентуално също са обект на разследването. В това отношение следва да се отбележи, че мерките не се прилагат към стоки, които са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Поради това производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките. Освен това няма производители износители от трети държави, които да са заявили интереса си и да са поставили въпроса, че продуктите, които изнасят, са обект на антидъмпингово мито.
(58)
Същите производители износители изказаха твърдението, че производителите износители от трети държави не са били поканени да заявят интереса си и не са имали възможност да докажат, че продуктите им не са дъмпингови. Институциите считат, че производителите износители, които нямат стопанска дейност в КНР, не са засегнати от мерките, тъй като, ако са били изпратени от КНР, техните стоки биха се намирали под режим транзит. Всички останали производители износители бяха информирани чрез известието за започване на процедурата, че тяхната стопанска дейност е част от разследването.
(59)
ПКНР твърди, че въпреки че член 1, параграф 3 от основния регламент допуска отклонение от принципа, че страната на износа е страната на произход, този член не може да бъде използван в настоящия случай. В подкрепа на това твърдение ПКНР изказва становището, че не е бил направен пълен анализ доколко страната на износа може да бъде междинна страна. Институциите не приемат това тълкуване на член 1, параграф 3 от основния регламент. Нито една от страните не оспорва, че в КНР е налице значително производство. Дали КНР е страната на произход на готовата продукция или не, зависи от няколко фактора. Анализът на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, направен от институциите, касае това производство, независимо от въпроса доколко готовата изнасяна продукция е с митнически произход от КНР. Тъй като имаше сериозни индикации, че не всички продукти, които поне отчасти се произвеждат в КНР, биха били счетени за продукти с митнически произход от КНР, институциите решиха, че е нужно да обхванат и продуктите, за които КНР е само междинна страна.
(60)
ПКНР изказа също така твърдението, че тъй като нито един от китайските износители не е получил ТДПИ, няма съпоставима цена за соларните панели в КНР и вследствие на това КНР не може да се използва като междинна страна. В това отношение се отбелязва обаче, че трите условия от член 1, параграф 3 от основния регламент са дадени само като пример, като не всички те могат да бъдат приложими във всички случаи. В настоящия случай, тъй като нито един китайски износител не е получил ТДПИ, съпоставимата цена трябваше да бъде определена в държавата аналог, като тази съпоставима цена е една и съща, независимо дали КНР се счита за страна на произход или за междинна страна. Поради това въпросът дали има съпоставима цена в „страната“ е без значение, тъй като в настоящия случай съпоставимата цена не е определена в „страната“, а в държавата аналог.
2.5. Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(61)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението, че определението „зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента“ е прекалено тясно и следва да бъде разширено до продукти с подобно предназначение, които не попадат в това определение, като продукти със сходен размер, при които се използва по-голям брой по-малки елементи.
(62)
Освен това заинтересовани страни изказаха твърдението, че определението „кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия“ е прекалено тясно, тъй като се изключва само окомплектованото електрическо изделие, докато соларните компоненти за вграждане в електрически изделия не се изключват непременно.
(63)
Анализът на горепосочените аргументи показа, че определено е по-целесъобразно при изключването на подобни продукти да се добави критерий въз основа на технически стандарт. Беше установено по-специално, че определенията от следните стандарти дефинират по-целесъобразно продуктите, които следва да бъдат изключени от обхвата на мерките: международен стандарт IEC 61730-1, Класове приложения, клас C: приложения с ограничено напрежение и ограничена мощност (стр. 13) (9).
(64)
След оповестяването на окончателните заключения бяха получени коментари относно изключването въз основа на посочения по-горе международен стандарт. Беше изказано твърдението, че вместо да се препраща към стандарта, би било по-уместно изключването да се дефинира въз основа на изходното напрежение и изходната мощност като „модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността“. Твърдението може да бъде прието и изключението беше окончателно определено в съответствие с тази дефиниция.
2.6. Соларни модули за вграждане в покривни конструкции
(65)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването, тъй като съчетават функциите на соларен модул с тези на покривна керемида или плоча. Поради това те не са пряко взаимозаменяеми със стандартните соларни модули.
(66)
Разследването показа обаче, че и стандартните модули, и тези за вграждане в покривни конструкции трябва да отговарят на едни и същи стандарти в областта на електротехниката. Освен това макар един соларен модул за вграждане в покривна конструкция да не може да бъде заменен просто с един стандартен модул, същият може да бъде заменен от стандартен модул и покривни керемиди или плочи. Поради това тези продукти имат общото основно техническо свойство да произвеждат електрическа енергия от слънчевата светлина. Допълнителната функция (която в останалите случаи се осигурява от покривния материал) не беше счетена за основна и не налага изключване на соларните модули за вграждане в покривни конструкции от обхвата на продукта.
(67)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна изказа твърдението, че липсата на взаимозаменяемост между соларните модули за вграждане в покривни конструкции и стандартните соларни модули е индикация, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от обхвата на мерките, като се позовава общо на случая с обувките (10) и по-специално на обувките за спорт, изработени по специална технология („ОСИСТ“). Причините за изключването на ОСИСТ обаче са многобройни и липсата на взаимозаменяемост сама по себе си не е била счетена за достатъчно основание от Съда в делото Brosmann (11), с което се потвърждава, че в едно антидъмпингово разследване много различни продукти, като градски обувки и туристически обувки, могат да бъдат счетени за разглеждан продукт въпреки разликите между тях.
(68)
Освен това заинтересованата страна изказа твърдението, че липсата на производство в Съюза и фактът, че заинтересованата страна има права върху интелектуална собственост, са потвърждение, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции са иновативни и различни от всеки други продукт. В Brosmann - делото за обувките, което заинтересованата страна цитира, обаче Съдът е счел, че „липсата на производство на Общността на посочения вид обувки и наличието на патент не са определящи доводи“ (12). Вследствие на това обувките, произведени по патентована технология, са били счетени за принадлежащи към разглеждания продукт.
(69)
Заинтересованата страна изказа също така твърдението, че соларните модули за вграждане в покривни конструкции следва да бъдат изключени от определението за разглеждания продукт, тъй като се продават на значително по-високи цени от стандартните модули. И в делото за обувките ОСИСТ над определена цена са били изключени от определението за разглеждания продукт. В това отношение следва да се посочи, че един соларен модул за вграждане в покривна конструкция съчетава функциите на соларен модул и на покривна керемида или плоча, както е посочено в съображение 66 по-горе. Поради това прякото сравняване на цените не дава значеща информация, тъй като добавената функция, естествено, води до по-високи цени.
(70)
В отговор на този аргумент заинтересованата страна изказа твърдението, че въз основа на тази аргументация би било невъзможно да се привеждат разликите в цените като допълнителен индикатор, който налага изключване от обхвата на продукта. Това тълкуване обаче генерализира в прекалено голяма степен. В предходното съображение е казано само, че в този конкретен случай, при който модулите за вграждане в покривни конструкции съчетават функциите на разглеждания продукт и тези на друг продукт (в този случай покривна керемида или плоча), цената, естествено, не носи значеща информация. Това по никакъв начин не означава, че в други случаи разликата в цените не може да бъде полезен индикатор за установяване дали даден продукт следва да се изключи от определението за разглеждания продукт.
(71)
И на последно място, заинтересованата страна изказа твърдението, че нейният доставчик на модули за вграждане в покривни конструкции следва да получи достъп до ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Китайският производител износител обаче не изглежда да е съдействал на разследването и като несъдействаща страна няма право да участва в ангажимента за спазване на минимален ценови праг. Поради това искането не може да бъде прието.
3. Заключение
(72)
С оглед на горното обхватът на продукта се определя окончателно като кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ. Елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90.
(73)
Следните видове на продукта са изключени от определението за разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
(74)
След изключването на полупроводниковите пластини анализът беше преразгледан, като данните и аналитичната част, отнасящи се до полупроводниковите пластини, бяха изключени, освен ако не е посочено друго. Като се има предвид, че през РП полупроводниковите пластини са представлявали само една малка част от вноса на разглеждания продукт в Съюза (около 2 % от стойността на вноса), се счита, че изключването им има пренебрежимо малко въздействие върху които и да било констатации. Отговорено е на всички коментари на заинтересовани страни, като всички споменавания на полупроводникови пластини са изключени, дори когато не са поставяни под въпрос. В резултат на това позоваванията и свързаните с тях данни относно полупроводниковите пластини, посочени в съображенията на временния регламент, вече не са валидни, дори когато съответните съображения са потвърдени от настоящия регламент.
(75)
Следователно временните заключения, изменени както е изложено в съображения 26-74 по-горе, се потвърждават окончателно. Поради това за целите на настоящата процедура и в съответствие с установената практика беше счетено, че всички видове на разглеждания продукт следва да се разглеждат като съставящи един-единствен продукт.
В. ДЪМПИНГ
1. КНР
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(76)
След оповестяването на временните заключения заинтересовани страни изказаха твърдението че определянето на ТДПИ не е извършено в срок, т.е. след изчитане на тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати.
(77)
Същите страни изказаха в тази връзка твърдението, че изменението на основния регламент (13), с което срокът за определяне на ТДПИ се удължава на осем месеца, влиза в сила едва след изтичането на приложимия преди това тримесечен срок. Изменението би следвало да се прилага само към бъдещи разследвания и към текущи разследвания, при които срокът за определяне на ТДПИ не е изтекъл към този момент.
(78)
В член 2 от изменението на основния регламент ясно е посочено обаче, че „Настоящият регламент се прилага за всички нови и всички текущи разследвания считано от 15 декември 2012 г.“. В този член, а и в целия регламент не се говори за ограничението „когато срокът за определяне на ТДПИ още не е изтекъл“, както твърдят заинтересованите страни. Поради това този довод не може да се приеме.
(79)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че определянето на ТДПИ не е било направено в срок, без да оспорват факта, че изменението на основния регламент, за което се говори в съображение 78 по-горе, се отнася до „всички текущи разследвания“, което включва и настоящото разследване. Поради това окончателното заключение е, че определянето на ТДПИ е направено в срок.
(80)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че ТДПИ е трябвало да бъде отказано, тъй като три дружества, които са преустановили дейността си през 2011 г., не са имали един ясен набор счетоводни документи. Под въпрос беше поставено по-специално това в съответствие с кой счетоводен стандарт следва да подготви подобни счетоводни документи едно дружество, което е преустановило дейността си.
(81)
В това отношение следва да се отбележи, че счетоводните стандарти не определят от кои дружества се изисква да подготвят финансови отчети, те определят по какъв начин трябва да се изготвят тези отчети. В случая на КНР това е „Счетоводни стандарти за бизнес предприятия: основен стандарт“, в член 4 от който е посочено, че „предприятието изготвя финансови отчети“. Това е задължително изискване, като за дружествата, преустановили дейността си, не се предвижда изключение.
(82)
Освен това, макар че тези дружества са преустановили дейността си, те са продължили да имат активи (включително земя, сгради, машини и запаси) и пасиви и са съществували като юридически субекти поне до началото на 2013 г. Поради това се счита, че тези дружества са имали задължението да публикуват счетоводните си отчети за 2011 г. и липсата на тези счетоводни отчети представлява нарушение на критерий 2.
(83)
След оповестяването на окончателните заключения износителите изказаха твърдението, че ползите, извлечени от преференциалните данъчни режими и от безвъзмездните средства, не представляват значима част от техния оборот, което според тях се потвърждава от паралелното антисубсидийно разследване.
(84)
В това отношение следва да се припомни, че отговор на това твърдение вече беше даден в съображение 65 от временния регламент. Беше подчертано, че по-специално поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката доколко „значителни“ са нарушенията. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(85)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, заключенията в съображения 50-69 от временния регламент се потвърждават.
1.2. Индивидуално разследване
(86)
Както е посочено в съображение 70 от временния регламент, 18 съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. В настоящия случай извадката вече включваше седем групи дружества, които в общия случай се състоят от няколко производители износители, свързани търговци и свързани вносители в Съюза и трети държави. Индивидуалното разследване на 18 допълнителни (групи) производители износители освен седемте групи производители износители, включени в извадката, би затруднило необосновано разследването и би попречило то да бъде приключено в срок.
(87)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на индивидуалното разследване, заключенията в съображения 70-71 от временния регламент се потвърждават.
1.3. Държава аналог
(88)
Заинтересовани страни отбелязаха, че Индия не е подходяща държава аналог поради разпоредбите във връзка с местното съдържание, които са приложими за проектите от Jawaharlal Nehru National Solar Mission (JNNSM). Една страна изказа твърдението, че се изисква 75 % местно съдържание, а друга - че индийските производители могат да практикуват по-високи цени за модули, които са на 100 процента национално производство. Страните изказаха също така твърдението, че подобни изисквания значително увеличават цените на местните производители. В подкрепа на това твърдение беше представена статия от индийската преса (14). Тази статия обаче е публикувана повече от година след края на РП, като не са предоставени доказателства за въздействието по време на РП.
(89)
В същата статия се посочва обаче, че индийската соларна промишленост е изправена пред „силна конкуренция от страна на западните и китайските производители“. В подкрепа на това твърдение е трайното увеличение на вноса за Индия, както се посочва в съображение 92 по-долу. Въпреки че изискването за местно съдържание може да има известно отражение на индийския вътрешен пазар, може да се направи категоричното заключение, че индийският пазар е конкурентен пазар, на който се съревновават множество индийски и чуждестранни дружества.
(90)
Освен това съгласно информацията, публикувана от JRC (15), повечето от проектите от JNNSM ще бъдат свързани към мрежата след 2015 г. Целта, заложена в JNNSM за 2012 г. по отношение на свързаните към мрежата ФВ системи, е едва 50 MW; за сравнение към юни 2012 г. общият свързан към мрежата капацитет на Индия е вече над 1 GW. Това показва, че по време на РП значението на JNNSM за соларните инсталации в Индия като цяло е било под 5 %, поради което ефектът от JNNSM и нейните изисквания за местно съдържание, ако такива са съществували по време на РП - факт, който не е доказан от заинтересованите страни, е бил в най-добрия случай много ограничен. По-голямата част от инсталациите по време на РП са били в щата Гуджарат (около 65 %), подтиквани от политиката за оказване на подкрепа, която щатът е провеждал.
(91)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че индийският пазар е бил де факто защитен по време на РП от внос от множество източници, включително от КНР, тъй като започването на антидъмпингово разследване се е очаквало още от началото на 2012 г. Наистина на 23 ноември 2012 г. Индия започна антидъмпингово разследване срещу вноса на соларни елементи и модули от КНР, Малайзия, Тайван и САЩ, т.е. едва пет месеца след края на РП.
(92)
Това твърдение обаче не се подкрепя от тенденцията, която е следвал вносът на соларни елементи и модули и която проличава от търговската статистика на Индия (16):
Стойност в милиони USD
април 2010 г. - март 2011 г.
април 2011 г. - март 2012 г.
април 2012 г. - март 2013 г.
КНР
77,33
577,24
371,72
Индекс
100
746
481
Общо
252,63
1 348,48
827,07
Индекс
100
534
327
(93)
От таблицата по-горе става ясно, че вносът на соларни елементи и модули се е увеличил рязко с повече от 600 % за КНР и с повече от 400 % като цяло между 2010/11 и 2011/12 г. Впоследствие стойността на вноса се е понижила в известна степен, но това понижение е едновременно с понижението на цените на соларните елементи и модули. Спадът в стойността на вноса между 2011/12 и 2012/13 г. определено съвпада с понижаването на цените, което се констатира от специализираните консултантски фирми, като pvXchange, за същия период и което води до заключението, че обемът на вноса се е запазил сравнително постоянен между 2011/12 и 2012/13 г. Поради това беше направено заключението, че индийският пазар дефакто не е бил защитен през РП от внос от различни източници, между които и КНР.
(94)
След оповестяването на окончателните заключения китайското правителство изказа твърдението, че на 6 февруари 2013 г. САЩ са поискали консултации с Индия в рамките на процедурите на СТО за уреждане на спорове във връзка с изискванията за местно съдържание на JNNSM. Според правителството на Китай ефектът на правилата за местно съдържание в съчетание с антидъмпинговото разследване, посочено в съображение 91 по-горе, води в периода април 2012 г. - март 2013 г. до спад от 38 % (като стойност), докато през предходните години е било регистрирано увеличение.
(95)
В това отношение следва да се отбележи, че спадането като стойност се дължи на спада в цените, а не на спада в обема на вноса. След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни предостави информация за развитието на вноса на соларни елементи и модули на индийския пазар като обеми между 2010 г. и март 2013 г. Данните показват трайно увеличение като обем на вноса на соларни модули и елементи на индийския пазар. Поради това беше направено заключението, че индийският пазар де факто не е бил защитен от предстоящото антидъмпингово разследване, и твърдяното, но недоказано и в най-добрия случай незначително въздействие на изискванията по JNNSM, посочени в съображение 90 по-горе, не е попречило на трайното увеличаване на вноса като обем.
(96)
Освен това следва да се посочи, че по-голямата част на периода април 2012 г. -- март 2013 г., в който, както се твърди, е проличало въздействието на JNNSM върху вноса в Индия, е след РП. Поради това евентуалното въздействие, оказано от този твърдян спад, през РП може да бъде само незначително.
(97)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че Tata Power Solar („Tata“) е навлязло на пазара съвсем наскоро, поради което не е подходящ производител от държавата аналог. В това отношение се отбелязва, че дружеството, назоваващо се по-рано „Tata BP Solar“, произвежда соларни модули от 1989 г. и поради това не може да се счита, че е навлязло наскоро на пазара. Според информацията, предоставена от друга заинтересована страна, Tata е навлязлo на пазара значително по-рано от петте най-големи китайски износители, включени в извадката.
(98)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Тайван би бил по-подходяща държава аналог от Индия, тъй като мащабите на тайванските дружества са в по-голяма степен сравними с тези на китайските износители и тъй като е налице съдействие от страна на тайвански производители. Други заинтересовани страни поставиха въпроса дали Индия е подходяща държава аналог, като се има предвид сравнително малкият мащаб на Tata, но не предложиха по-подходяща алтернатива.
(99)
Определено беше налице съдействие от страна на тайвански дружества. Едно дружество съдейства изцяло, а друго - само отчасти. Единственото изцяло съдействащо тайванско дружество обаче е по-малко от Tata, особено като продажби и производство на модули, които представляват близо 90 % от продажбите на разглеждания продукт, докато Tata продава чувствително повече от тайванското дружество, чиито продажби в този аспект са незначителни, както се посочва в съображение 76 от временния регламент. След оповестяването на окончателните заключения един от износителите постави въпроса дали са били установени контакти с частично съдействащо тайванско дружество, за да представи то липсващата информация. В това отношение следва да се направи препратка към съображение 76 от временния регламент, в което е разяснено, че Тайван не може да се използва като държава аналог, тъй като съдействащите тайвански дружества са произвеждали изключително елементи, докато китайският износ е предимно под формата на модули. Това важи и за частично съдействащия тайвански производител. Тъй като поради тази причина този производител вече беше счетен за неподходящ, не беше счетено за уместно от това дружество да се иска допълнителна информация.
(100)
Същата заинтересована страна твърди, че почти пълното отсъствие на продажби на модули не е причина Тайван да отпадне като държава аналог per se, тъй като разходите за обработка за превръщане на елементите в модули могат сравнително лесно да бъдат установени. Това обаче не се потвърждава от фактите, установени от разследването. Производството на един модул от елементи изисква множество производствени етапи, по време на които се създава значителна част от добавената стойност на модула. Както е посочено в съображение 137 от временния регламент, по време на РП средната разлика в цените на елементите и модулите е 555,92 EUR или 54 %, докато средната разлика в разходите възлиза на 377,99 EUR или 34 %. Това означава, че ако евентуално се определи нормална стойност за модулите от Тайван една значителна част от нея ще трябва да се основава на корекции на разходите за преработка, което не може да се счита за по-разумен избор от избора на държава, в която нормалната стойност за по-голямата част от разглеждания продукт може да се основава на продажните цени на продукта на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Индия разумно е била избрана за държава аналог, като се има предвид наличната надеждна информация.
(101)
Друга заинтересована страна посочи, че нe са посочени мотиви защо САЩ не са били счетени за подходяща държава аналог. В тази връзка следва да се препрати към съображение 74 от временния регламент, в което ясно е посочено, че „САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки“. Тъй като не бяха получени коментари конкретно относно защитата на пазара на САЩ, позицията по този въпрос остава непроменена.
(102)
Заинтересовани страни изтъкнаха, че резултатът от изчисляването на дъмпинга е изкривен поради разликите в икономиите от мащаба, които генерират китайските и индийските производители. Поради това беше проверено дали действително съществува зависимост между производствените обеми на едно дружество и неговия дъмпингов марж.
(103)
Сред седемте групи дружества, включени в извадката, има две групи със среден размер (Jinzhou Yangguang и Delsolar) и пет големи групи дружества (JingAo, LDK, Suntech, Trina и Yingli). Сред средно големите Jinzhou Yangguang е с най-нисък марж, а Delsolar с най-висок. Между тях се нареждат петте по-големи дружества. Оттук ясно проличава липсата на каквато и да било корелативна връзка между икономиите от мащаба и дъмпинговите маржове. Поради това беше счетено, че изчислението на дъмпинга не е изкривено поради разликите в икономиите от мащаба, които генерират китайските производители и индийският производител.
(104)
След оповестяването на окончателните заключения заинтересованите страни изказаха твърдението, че липсата на зависимост между икономиите от мащаба и дъмпинговия марж не показва, че няма въздействие на икономиите от мащаба върху сравнимостта на цените. В ситуация, в която както в този случай дъмпинговият марж се основава на идентична нормална стойност за всички износители, той се определя предимно от експортните цени. Липсата на зависимост между икономиите от мащаба и дъмпинговия марж следователно показва също толкова липсата на зависимост между икономиите от мащаба и продажните цени. Поради това беше направено заключението, че разликите в икономиите от мащаба в настоящия случай не се отразяват на съпоставимостта на цените.
(105)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че производителят от държавата аналог има изключително високи продажни цени на вътрешния си пазар, които според нея са значително по-високи от продажните цени на промишлеността на Съюза, тъй като дъмпинговият марж в значителна степен превишава маржа на подбиване на цените. Това твърдение беше направено в следствие на сравнение на нормалната стойност за Индия и продажните цени на промишлеността на Съюза. Сравнението обаче е некоректно, тъй като нормалната стойност за Индия е само на база продажбите на печалба. Особено когато промишлеността на Съюза работи на загуба не е изненадващо, че водещите до печалба цени в Индия превишават средната цена на промишлеността на Съюза. Поради това фактът, че нормалната стойност за Индия превишава средните цени на промишлеността на Съюза, не показва, че изборът на Индия като държава аналог е неуместен.
(106)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че цените на Tata са изкривени, тъй като то е свързана с енергийното дружество Tata Power. Според заинтересованата страна това позволява на Tata да практикува по-високи цени в областите, обслужвани от Tata Power. Не бяха представени обаче доказателства в подкрепа на твърдението, нито твърдяният ефект беше определен количествено. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(107)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че Tata е неконкурентоспособно дружество с високи производствени разходи и продажни цени, което според него е причината BP Solar да се оттегли през декември 2011 г. от съвместното си предприятие с него. В подкрепа на твърдението се цитира статия от пресата, в която се посочва, че „оттеглянето на BP от соларната промишленост след четири десетилетия дейност показва колко конкурентен и претоварен е фотоволтаичният пазар“. В същата статия обаче Tata не се определя като неконкурентоспособно дружество, а се говори за положението на пазара на соларни панели като цяло, като се споменава „убийствената конкуренция, която остави белег върху промишлеността“ и се посочва, че „много дружества в цял свят затвориха заводите си, съкратиха стотици работници и започнаха процедури за обявяване в несъстоятелност“. Поради това тази статия не може да докаже, че Tata е неконкурентоспособно дружество с високи производствени разходи и продажни цени.
(108)
След оповестяването на окончателните заключения един от износителите изказа твърдението, че Tata не е била включено като част от индийския вътрешен пазар в продължаващото индийско антидъмпингово разследване, посочено в съображение 91 по-горе, поради значителният внос на елементи, който има. Въпреки че беше потвърдено, че Tata определено не е част от продължаващото индийско антидъмпингово разследване, това не означава автоматично, че Tata не е подходящ производител от държавата аналог. Нормалната стойност се основава изключително на елементи и модули, произведени от Tata в Индия, а не на вносни стоки. Фактът, че при производството на някои от продуктите са използвани вносни компоненти не означава, че получената нормална стойност не е представителна за Индия, още повече, че тя се базира предимно на продажни цени, а не на разходи.
(109)
Китайското правителство изказа твърдението, че продажбите на модули, реализирани от Tata, представляват едва 0,3 % от китайския износ за ЕС и не могат да се считат за представителни, като се позова на решението на Съда по делото Detlef Nölle (17). По това дело Съдът е счел, че когато общото производство в една държава е едва 1,25 % от обема на износа за ЕС, това е индикация, че въпросният пазар не е представителен. В настоящия случай китайското правителство не сравнява общото производство в Индия с общия китайски износ, а производството само на едно индийско дружество с общия износ на всички китайски износители. Това сравнение обаче е некоректно, тъй като на един конкурентен пазар с множество участници количествата, отнасящи се само до един производител, не са показателни за представителността на пазара като цяло. Освен това сравнението, направено в делото Detlef Nölle, е различно, тъй като общото производство на една държава се сравнява с общия ѝ износ. Съгласно информация, предоставена от Китайската търговска камара за внос и износ на машини (CCCME), прогнозите по отношение на производството в Индия са били, че то ще превиши 2 GW преди края на 2012, т.е. наскоро след края на РП. Подобно производство би се равнявало на 14 % от китайския износ за ЕС, което надвишава с много 5-процентния ориентировъчен праг, посочен в решението по делото Detlef Nölle.
(110)
След оповестяването на заключенията една от заинтересованите страни посочи факта, че при Tata няма интеграция нагоре по веригата и то трябва да се снабдява с полупроводникови пластини от трети страни. Според заинтересованата страна липсата на вертикална интеграция води до увеличаване на разходите, в сравнение с вертикално интегрираните китайски производители. Това твърдение обаче не беше подкрепено с доказателства. По-специално общите разходи на Tata биха били по-високи единствено ако цената, на която Tata купува полупроводниковите пластини, надвишава разходите за тяхното производство, което не е сигурно, тъй като много дружества във ФВ сферата работят на загуба през РП. Освен това дори големите вертикално интегрирани китайски производители често са купували значителни количества полупроводникови пластини от независими доставчици, което е в подкрепа на заключението, че липсата на вертикална интеграция по отношение на полупроводниковите пластини не води непременно до по-високи разходи за модулите и елементите.
(111)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че държавата аналог е неконкурентоспособна. Твърдението беше подкрепено с факта, че производството на соларни елементи в Индия бележи през 2013 г. най-ниските си стойности за предходните 5 години. Цитираният от тази заинтересована страна доклад обаче показва, че през РП индийското производство на елементи все още е поддържало високи равнища, близо до докладваните върхови стойности. Значителният спад в производството е настъпил след РП и поради това няма отражение върху резултатите от разследването.
(112)
Друг аргумент, представен в подкрепа на тезата, че държавата аналог е неконкурентоспособна, е антидъмпинговото разследване, посочено в съображение 91 по-горе. Институциите отбелязват, че разследването е все още неприключено и поради това от него не могат да бъдат извлечени каквито и да било изводи. Като цяло антидъмпинговите разследвания не са признак за липса на конкуренция, а за това, че местната промишленост счита, че е обект на нелоялни търговски практики от конкуренти, намиращи се в трети държави.
(113)
Като цяло Комисията счита, че изборът на Индия за държава аналог не е немотивиран.
(114)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на държавата аналог заключенията в съображения 72-77 от временния регламент се потвърждават.
1.4. Нормална стойност
(115)
След оповестяването на временните мерки една от заинтересованите страни коментира, че индийските дружества продават предимно модули, които не са предназначени за свързване с мрежата, като при тях цените и разходите са по-високи в сравнение с модулите, предназначени за свърване с мрежата, продавани от китайските износители. Беше изказано също така твърдението, че модулите, които не са предназначени за свързване с мрежата, по принцип са с по-малка мощност от модулите, предназначени за свързване с мрежата.
(116)
В това отношение следва да се отбележи, че са определени различни нормални стойности за модули със стандартен размер с повече от 36 елемента, които обикновено се свързват към мрежата, и за по-малки модули с до 36 елемента, които обикновено се използват без да са свързани към мрежата. Поради това се счита, че за всички видове на продукта е определена уместна нормална стойност, включително за модули, предназначени за свързване с мрежата и такива, които не са предназначени за свързване с мрежата.
(117)
Друга заинтересована страна заяви, че Tata има дейност и като дружество, разработващо цели ФВ проекти, поради което нейните продажби не са сравними с продажбите само на модули на китайските производители износители. В това отношение следва да се отбележи, че сравнението между цените на вътрешния индийския пазар и китайските цени за износ са правени изключително и само за продажбите на модули и продажбите на цели проекти или на интегрирани решения не са били използвани за определянето на нормалната стойност, тъй като беше счетено че не са сравними.
(118)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на нормалната стойност заключенията в съображения 78-86 от временния регламент се потвърждават.
1.5. Експортна цена
(119)
След оповестяването на временните заключения някои от включените в извадката износители направиха коментари по по-второстепенни въпроси във връзка с експортните цени, използвани за определяне на дъмпинговия марж. Там, където това беше оправдано, коментарите бяха взети под внимание и доведоха до известно ревизиране на дъмпинговите маржове на съответните дружества.
(120)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на експортната цена заключенията в съображения 87-89 от временния регламент се потвърждават.
1.6. Сравнение
(121)
След оповестяването на временните заключения някои от включените в извадката износители направиха коментари по по-второстепенни въпроси във връзка с корекциите, използвани при сравнението на експортните цени. Там, където това беше оправдано, коментарите бяха взети под внимание и доведоха до известно ревизиране на дъмпинговите маржове на съответните дружества.
(122)
След оповестяването на временните заключенията беше открита техническа грешка, довела до неправилна корекция на нормалната стойност за вътрешен транспорт. Грешката беше поправена и доведе до малко по-ниски дъмпингови маржове.
(123)
След оповестяването една от заинтересованите страни изказа твърдението, че може би е необходима корекция за равнището на търговията, тъй като страната не продава директно на монтажници, а на дружества, които препродават продукта, и на дистрибутори. Страната поиска подробна информация относно каналите за продажба на производителя от държавата аналог, но такава информация не можа да бъде предоставена с цел защита на поверителните данни. Като алтернатива базата от потребители на производителя от държавата аналог беше категоризирана в различни категории по обем на продажбите, което показа, че няма основания да се прави корекция за равнището на търговията.
(124)
В отговор на този анализ заинтересованата страна призна, че разликата в продаваните количества би довела до разлика в цената, но продължи да поддържа тезата, че практикуваните цени за монтажници биха били по-високи, отколкото тези за дистрибутори/дружества, които препродават продукта, дори монтажниците да закупуват количества, сходни с тези на дистрибуторите/дружествата, които препродават продукта. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени и поради това то не може да бъде взето предвид.
(125)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на експортната цена заключенията в съображения 90-92 от временния регламент се потвърждават.
1.7. Дъмпингови маржове
(126)
Един от включените в извадката производители износители поиска пълно разкриване на изчисленията на неговия дъмпинг с мотива, че в противен случай не би могъл да коментира точността на изчисленията. Тъй като това дружество не беше получило ТДПИ, нормалната му стойност беше определена въз основа на данните от Индия като държава аналог. Като се има предвид, че само един производител в държавата аналог съдейства изцяло на разследването, информацията от държавата аналог не може да се разкрива на равнище вид на продукта, за да не бъде нарушена поверителността на предоставената информация. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(127)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(128)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе съответно изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(129)
Въз основа на това окончателният дъмпингов марж за съдействалите дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 88,1 %.
(130)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта първо беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен с обема на китайския износ, посочен в съображение 167.
(131)
Тъй като съдействащите дружества са реализирали над 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е съдействал, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(132)
Въз основа на това окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd,
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Други съдействащи дружества (приложение I, приложение II)
88,1 %
Всички други дружества
111,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(133)
В Съюза сходният продукт се произвежда от около 215 производители. Институциите провериха твърденията на заинтересованите страни, че броят им е по-голям; проверката показа, че допълнителните производители, за които се твърди, че съществуват, на практика са предимно производители износители, вносители, свързани с тях, дистрибутори и монтажници.
(134)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни оспориха факта, че данните, предоставени от Europressedienst, независима консултантска компания („консултанта“), са били използвани, inter alia, за определянето на производството на Съюза, производствения капацитет на Съюза, както и на други макроикономически показатели на вредата по отношение на промишлеността на Съюза и данните за вноса. Тези страни поставиха под въпрос независимостта на консултанта и изказаха твърдението, че той е свързан със жалбоподателя. Те поискаха също така разяснения въз основа на какво Комисията е избрала консултанта и поставиха под въпрос познанията му в областта на събирането на икономически данни във връзка с ФВ сектора. В тази връзка страните твърдяха, че Комисията е трябвало да използва за основа на констатациите си данни от други налични източници, по-специално известни научноизследователски институти. На последно място, за да оспори надеждността на данните, предоставени от консултанта, AFASE се позова на документа „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства и събирането на данни в случаите, свързани с прилагането на член 101 и член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и при сливания“.
(135)
Що се отнася до твърденията за връзки между консултанта и жалбоподателя, съответните заинтересовани страни не представиха доказателства, сочещи наличието на такива връзки. Аналогично, в хода на разследването не бяха намерени доказателства за наличието на връзка, излизаща извън чисто търговските взаимоотношения. След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че prima facie доказателствата, представени от промишлеността на Съюза като жалбоподател, се базират на данни, предоставени от същия консултант. Въпреки че се признава, че констатациите за някои показатели са подобни на доказателствата, предоставени в жалбата, това не означа непременно, че до тях се е стигнало въз основа само на един източник. В жалбата в тази връзка са предоставени различните използвани източници.
(136)
Както беше обяснено в съображение 99 от временния регламент, Комисията счете за уместно в настоящото разследване да използва тази консултантска фирма поради това, че необходимите макроикономически данни, обхващащи целия пазар на Съюза, както и данните за вноса, не се предлагат от други обществено достъпни източници. Преди да избере Europressedienst, Комисията направи оценка на методологията, която консултантът използвана за събирането на съответните данни, както и на способността му да предостави необходимите данни поотделно за всички видове на продукта и за целия разглеждан период.
(137)
Освен това в хода на разследването предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с данните от други източници и бяха потвърдени. В тази връзка следва да се отбележи, че на пазара има няколко изследователски фирми, специализирани в събирането на статистически данни за ФВ сектора, като докладваните от тях данни почти никога не съвпадат точно. Това се дължи на факта, че нито един изследователски институт не може да докладва точни цифри, поради което докладваните показатели за фотоволтаичния пазар винаги се основават на оценки, независимо от това кой е доставчикът на данните. Поради това съпоставката, която Комисията направи, се състоеше в това да сравни тенденциите, които показват данните, получени от консултанта, с тенденциите, които показват данните, получени от други изследователски фирми, Съвместния изследователски център на Комисията (JRC) и Европейската асоциация на фотоволтаичната промишленост (EPIA) по същата тема, когато такива данни съществуват. При съпоставката не бяха забелязани значителни разминавания и тенденциите при индикаторите, при които беше направена съпоставка, бяха сходни. Следователно временните констатации не бяха въз основа само на данните, предоставени от консултанта, а и въз основа на анализа и оценката на тези данни, които Комисията сама направи. Освен това, както се посочва в съображение 9 по-горе, след налагането на временните мерки беше направено посещение за проверка в обекта на консултанта. Комисията направи проверката на място в обекта на консултанта с цел да провери надеждността на методологията му и на предоставените данни. Проверката на място беше проведена като продължение на съпоставянето на данните, което Комисията направи, и с цел да се получи допълнителна увереност по отношение на надеждността на данните и на свързаната с тях методология.
Проверката на място беше счетена за уместна с оглед прилагането на принципа на добрата администрация, въпреки че данните не бяха предоставени от заинтересована страна, а от консултант. Вследствие на нея Комисията получи допълнителни гаранции относно надеждността на данните, предоставени от консултанта.
(138)
Една от заинтересованите страни твърди, че методологията, използвана от Комисията за съпоставката на данните, не е била разяснена достатъчно подробно и поиска да бъдат разкрити и останалите източници, използвани за извършването ѝ. Същата страна твърди освен това, че използваната методология при всички случаи е била неприемлива, тъй като са съпоставени само тенденциите от различните източници, а не абсолютните стойности.
(139)
Що се отнася до другите източници, използвани за съпоставяне на данните, предоставени от консултанта, те са докладите, публикувани по същите теми от JRC и EPIA. Що се отнася до съпоставянето на данните с други източници, следва да се отбележи, че те показват не само прилики в тенденциите, но и сходен порядък на цифрите. Поради това беше направено заключението, че използваната методология е уместна и твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(140)
Що се отнася до квалификацията на консултанта, следва да се отбележи, че основната му дейност е събирането на данни във връзка с ФВ сектора и разработването на актуална база данни за фирмите на ФВ пазара. Тези данни се публикуват в специализирани списания и се използват от отделни фирми, за които консултантът извършва специални проучвания. Базата данни, създадена от Europressedienst, се актуализира редовно и се преиздава. Освен това консултантът има няколко години опит в сектора. Методологията на консултанта се състои по-специално в това да събира, проверява и агрегира информация, като използва различни източници, съществуващи на пазара. За целта той събира данните с помощта на стандартни въпросници, разпращани на дружествата, включени в базата данни, или по телефона, особено от производителите от Съюза, или по време на специализирани изложения, по-специално от производители от трети държави. Когато информацията не може да бъде получена чрез посочените канали, Europressedienst проверява финансовите отчети на дружествата от фотоволтаичния сектор или съдейства на свободна основа с други изследователски институти с оглед получаването на данни или тяхната съпоставка. Беше проверено и потвърдено, че тези източници се използват от консултанта в обичайната му дейност. В светлината на горното беше счетено за уместно в настоящото разследване да бъдат използвани услугите на Europressedienst, а твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
(141)
По отношение на издадения от съответната компетентна служба на Комисията документ „Най-добри практики в областта на представянето на икономически доказателства“ („Най-добрите практики“) следва да се направят следните бележки. На първо място, това е документ, който не ангажира Комисията, тъй като не е приет от колегиума на нейните членове, а е само публикуван от съответната служба с цел да предостави препоръки на заинтересованите страни как да представят икономически доказателства. На второ място, най-добрите практики се отнасят до представянето на икономически анализи и данни, използвани в някои разследвания от сферата на конкуренцията в съответствие с членове 101 и 102 от ДФЕС и при сливанията. Приложимите правила, стандартите по отношение на доказателствата и правомощията за разследване, определени на Комисията при делата от областта на конкуренцията, не могат да се сравняват с разследванията в областта на търговската защита, към които се прилага изцяло различен комплекс от правила.
(142)
След оповестяването на временните заключения няколко страни оспориха използваната от консултанта методология, като изказаха твърдението, че тя не отговаря на признатите научни стандарти. Както обаче е посочено в съображение 137, методологията беше подложена на оценка, а получените съгласно нея резултати бяха съпоставени и проверени, вследствие на което бяха счетени за съответстващи на другите публикувани данни и, следователно, за надеждни в разумна степен. Някои конкретни въпроси, повдигнати от заинтересованите страни и най-вече от AFASE, бяха изяснени и информация по тях беше предоставена в преписката, която е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(143)
CCCME изказа твърдението, че методологията при агрегирането на данните не е била разяснена. Твърдението беше отхвърлено, тъй като съответната информация беше предоставена на всички заинтересовани страни в преписката, която е на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни.
(144)
След оповестяването на окончателните заключения няколко от страните изказаха отново своите притеснения във връзка с избора на консултант от страна на Комисията и относно качеството на предоставените данни. Те твърдят, че данните на консултанта могат да бъдат поръчани и закупени ad hoc, за да удовлетворят конкретно посочените искания на потенциални клиенти и поради това са евентуално необективни. Освен това CCCME изказа несъгласието си, че данните, събрани от консултанта, могат да се считат за достоверни доказателства по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като те до голяма степен се основават на допускания и оценки. Освен това се твърди, че предоставените данни не са подкрепени в достатъчна степен от доказателства, представени в преписката, и че те не са от категорично, обективно и поддаващо се на проверка естество.
(145)
По отношение на тези твърдения следва да се препрати към съображения 136-137 по-горе, в които се представя допълнителна информация относно избора на консултанта. Освен това следва да се отбележи, че Комисията е наела консултанта въз основа на информацията, която е била на разположение в онзи момент, и при пълно спазване на приложимия към процедурата Финансов регламент на Комисията. Освен това следва да се припомни, че способността на консултанта да предостави всички необходими данни навреме беше от много голямо значение, тъй като Комисията е обвързана със законоустановени срокове за публикуването на временните констатации от все още продължаващото разследване.
(146)
Що се отнася до качеството на предоставените данни и доколко те могат да се считат за достоверни доказателства в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент, както беше посочено по-горе в съображение 137, методологията на консултанта за събиране на данни беше подложена на оценка и беше установено, че качеството ѝ е задоволително. Освен това, както се посочва в същото съображение, предоставените от консултанта данни бяха сверени, когато това беше възможно, с други източници и беше установено, че те са в разумна степен коректни. На последно място следва да се отбележи, че базата данни на консултанта се актуализира редовно, независимо от нуждите и исканията на клиентите. Същата база данни се използва за агрегиране и предоставяне на статистически данни в сферата на фотоволтаичната енергия на различни клиенти, поради което твърдението, че данните не са обективни, трябваше да бъде отхвърлено.
(147)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията трябва да разкрие източниците, използваната методология и дружествата, с които си е съдействал консултантът за събирането на предоставените макроикономически данни. Друга заинтересована страна настоя, че използваната от консултанта методология предполага получаване на некоректни резултати. Няколко заинтересовани страни поискаха допълнителна информация относно използваната от консултанта методология, като среден процент на отговорилите/съгласилите се да бъдат интервюирани, дял на данните, събрани чрез всеки един канал, по какъв начин са проверени данните, апроксимации/допускания при генерирането на данните, брой на дружествата, за които са използвани апроксимации, както и поне от какъв порядък е броят на служителите на консултанта.
(148)
По отношение на тези твърдения следва да се отбележи, че след оповестяването на временните мерки Комисията предостави на заинтересованите страни методологията и използваните източници за агрегирането на данните и отговори на конкретни въпроси, поставени в тази връзка от заинтересовани страни след оповестяването на временните констатации. По отношение на допълнително получените искания за информация от заинтересовани страни след оповестяването на окончателните заключения се счита, че те са обхванати от информацията, предоставена след налагането на временните мита, доколкото това позволяват ограниченията, налагани от поверителността. Освен това следва да се подчертае, че Комисията провери на място начина, по който консултантът е събрал и агрегирал данните, както и допусканията, направени с цел агрегиране на данните. Резултатите от проверката бяха задоволителни и Комисията получи увереност в коректността на направените допускания и в качеството на данните, предоставени от консултанта. Освен това страните не оспориха данните като такива.
(149)
След оповестяването на окончателните заключения друга страна поиска разяснения по отношение на броя на производителите от Съюза, обхванати от консултанта при събирането на неговите данни и припокриването между тях и приблизително 215-те производители от Съюза, известни на Комисията. В това отношение следва да се разясни, че производителите от Съюза, обхванати от консултанта, са в голямата си част същите, за които е известно, че представляват промишлеността на Съюза в настоящото разследване, както е посочено в съображение 133 по-горе.
(150)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията е провела анализа на вредата непоследователно, тъй като той е направен отделно за модулите и отделно за елементите, докато изчисленията на дъмпинговия марж и на вредата са направени като среднопретеглени стойности за модулите и елементите заедно. В това отношение следва да се отбележи, че въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят продукта, предмет на разследването като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това дъмпинговите маржове и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(151)
И на последно място, друга заинтересована страна изказа твърдението, че изчислението на стойностите на макроикономическите показатели по време на РП неправилно е базирано на проста средноаритметична стойност за 2011 и 2012 г., тъй като подобна методология не би била обективна и не би дала резултати, отразяващи реалността през РП. Следва да се разясни, че прости средноаритметични на данните са използвани само когато тенденциите през съответните периоди са били сходни. При наличие на разнопосочни тенденции методологията е била съответно адаптирана, като е била отчетена пазарната реалност. Съответната заинтересована страна не изясни до каква степен резултатите от използваната методология не биха отразявали пазарната реалност. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(152)
Въз основа на горното и поради липсата на други коментари по този въпрос заключенията в съображения 98-101 от временния регламент се потвърждават.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(153)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е трябвало да бъде оценена отделно за собственото потребление на промишлеността на Съюза и отделно за свободния пазар. Една страна изказа твърдението, че данните относно елементите, предназначени за собствено потребление на промишлеността на Съюза, е трябвало да бъдат изключени от оценката на вредата поради това, че те не са били засегнати от дъмпинговия внос.
(154)
Както се посочва в съображение 105 от временния регламент, потреблението, обемът на продажбите, производството, производственият капацитет, използването на капацитета, ръстът, инвестициите, запасите, заетостта, производителността, паричните потоци, възвращаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и равнището на дъмпинговия марж следва да се оценяват с оглед на общата дейност на промишлеността на Съюза, т.е. включително използването за собствено потребление, тъй като производството за този пазар е било засегнато в същата степен от конкуренцията на вноса от съответната държава.
(155)
Разследването показа, че производителите от Съюза, при които има вертикална интеграция, са били принудени от ценовия натиск на дъмпинговия внос да внасят дъмпингови продукти (елементи) и да спрат производството им на цена, по-висока от вносната. Освен това при разследването се установи, че свободният пазар и пазарът за собствено потребление са показвали сходни тенденции по отношение на цените, което също сочи, че са били засегнати в една и съща степен от съответния внос.
(156)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни настояха, че Комисията не е направила адекватен и мотивиран анализ на пазара на собственото потребление, нито е обяснила защо не е направен отделен анализ. Една от страните изказа твърдението, че не е предоставена информация за значението на производството на Съюза, предназначено за собствено потребление на промишлеността на Съюза. Освен това се твърди, че съображение 106 от временния регламент, в което се заключава, че цените на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза не винаги са отразявали пазарните цени, противоречи на заключенията от съображение 155, в което се посочва, че свободният пазар и пазарът за собствено потребление на промишлеността на Съюза са показвали сходни тенденции по отношение на цените.
(157)
Най-напред следва да се отбележи, че в съображение 105 от временния регламент са посочени причините, поради които е счетено, че е уместно да се работи с показатели за вредата, които се отнасят до цялата дейност на промишлеността на Съюза, включително до собственото ѝ потребление (с изключение на показателя рентабилност). В това отношение следва да се припомни, както е посочено в същото съображение, че при разследването се установи, че производството, предназначено за собствено потребление, е било засегнато в същата степен от конкуренцията на вноса от КНР, което не се оспорва от съответните заинтересовани страни. Поради това твърдението, че не са дадени обяснения защо не е направен отделен анализ, трябваше да бъде отхвърлено. Аналогично трябваше да бъде отхвърлено и твърдението, че е трябвало да бъде направен анализ на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза, тъй като то следва от горното заключение.
(158)
На второ място, въпреки че въз основа на горното значението на производството на Съюза, предназначено за собствено ползване, не е било счетено за съществен елемент, следва да се отбележи, че производството на Съюза на елементи, предназначени за собствено ползване, представлява около половината от цялото производство през РП. На последно място следва да се разясни, че фактът, че цените на пазара за собствено потребление не отразяват цените на свободния пазар не противоречи непременно на факта, че и двете категории цени са следвали едни и същи тенденции, тъй като в този случай те отново могат да бъдат на различни равнища и промените в тях могат да бъдат на по-високи или по-ниски равнища и така да показват различна картина. Въз основа на горното твърденията, отнасящи се до пазара, предназначен за собствено ползване, бяха отхвърлени.
(159)
Засегнатите страни не предоставиха информация, която да постави под съмнение констатациите относно определянето на пазара на Съюза. Въз основа на това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени, а констатациите, посочени в съображения 102-106 от временния регламент, бяха потвърдени.
3. Потребление на Съюза
(160)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до потреблението на Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 134-152, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, предоставени от консултанта, чиито услуги са използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(161)
Същата страна изказа твърдението, че потреблението на Съюза не следва да се определя чрез просто сумиране на наличния капацитет за производство на модули в Съюза, и че потреблението на модули за собствени проекти на промишлеността на Съюза следва да се извади от него. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като потреблението на модули беше определено въз основа на новоинсталираните мощности в Съюза. Такава е общоприетата практика за определяне на потреблението на модули. Потреблението на елементи беше определено въз основа на производството на модули в Съюза.
(162)
Друга страна изказа твърдението, че в описаната от консултанта методология се признава, че е трудно да се стигне до надеждни цифри за потреблението. Освен това се твърди, че данните за вноса, както и за експортните продажби на промишлеността на Съюза, са се базирали или на неподдаващи се на проверка оценки, или на непълни данни и че съпоставянето, което Комисията е направила, не е било достатъчно, за да се направи заключението, че тези данни са действително надеждни и точни.
(163)
Както вече беше посочено в съображения 136 и 137 по-горе, качеството на данните и на използваните за събирането им методологии беше проверено от Комисията по време на посещение на място, въз основа на което беше счетено, че използваните методологии са надеждни, а резултатите точни и в разумна степен надеждни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(164)
Въз основа на това и поради липсата на други коментари по отношение на потреблението на Съюза съображения 107-109 от временния регламент се потвърждават.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(165)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че данните, отнасящи се до обема на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, се различават значително в зависимост от използвания източник. Същата страна изказа твърдението, че надеждни данни могат да бъдат получени само въз основа на информацията, събрана от специализираните институции и изследователски центрове. С оглед на разясненията, представени в съображения 134-152, и на заключенията, посочени в същите съображения относно надеждността на данните, предоставени от консултанта, чиито услуги са използвани при разследването, твърдението беше отхвърлено.
(166)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни оспори методологията за определяне на общата стойност на вноса от КНР, като изказа твърдението, че тя е определена въз основа на трансакции на равнище CIF, без платено мито, поради което възникват съмнения дали тези трансакции действително са били предназначени за потребление в Съюза. По отношение на това твърдение следва да се изясни, че общата стойност на вноса от КНР, предоставена от консултанта, не е използвана при временните и окончателните констатации и че при разследването са определени само обеми на вноса и цени на вноса, както е видно от съображения 110-113 от временния регламент. Тъй като методологията за определяне на вносните цени не се оспорва като такава от заинтересованата страна, следва да се препрати към съответните констатации в съображения 113-117 от временния регламент и към съображения 168-176 по-долу. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(167)
Въз основа на това и поради липсата на други коментари по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР съображения 110-112 от временния регламент се потвърждават.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(168)
Един съдействащ несвързан вносител изказа твърдението, че вносните цени е следвало да бъдат определени въз основа на неговия внос в Съюза на разглеждания продукт. Данните, предоставени от този вносител по време на разследването, обаче представляват само една малка част от общия внос в Съюза и въз основа на тях не могат да се направят значими изводи относно средната вносна цена за целия внос от КНР по време на целия разглеждан период, който обхваща няколко години. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(169)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че методологията за определяне на цените не е била обяснена, по-специално как са слети и обединени данните от различните източници. Освен това се твърди, че разходите за внос е следвало да се определят на база проверената информация, събрана по време на разследването, а не на база оценки.
(170)
Счита се, че предоставената на заинтересованите страни методология е достатъчно пълна, за да позволи разбиране на начина, по който е стигнато до различните цифри. Що се отнася до разходите „за внос“, следва да се разясни, че цените на място са коригирани, за да се получат цени CIF. Направените оценки се потвърждават от данните, събрани по време на разследването.
(171)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от временния регламент. Допълнителна информация беше предоставена в рамките на двустранни срещи, доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза е гарантирана анонимност, позволяват това.
(172)
В съответствие с решението полупроводниковите пластини да бъдат изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 28-32) тези продукти бяха изключени и от изчислението на подбиването на цената. Освен това имаше и корекции в цените CIF, предоставени от заинтересованите страни. Тъй като извадката от несвързани вносители беше преразгледана поради причините, обяснени в съображение 21, при наличие и пълнота на данните бяха използвани средните разходи след вноса на новата извадка от вносители.
(173)
Ревизираното сравнение на цените беше извършено поотделно за всеки отделен вид на продукта за сделки на едно и също ниво на търговия със съответните корекции при необходимост и след приспадането на всички направени отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 19,8 % - 32,1 % за модулите, 4 % - 28,5 % за елементите 8 % - 29 % общо за разглеждания продукт.
(174)
Следва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител при елементите беше определено подбиване на цената с отрицателен знак. Изнесените количества обаче не са били значителни и поради това не могат да се считат за представителни.
(175)
Един от включените в извадката производители износители оспори източника, използван за корекцията от моноелементи към мултиелементи, без обаче да предостави доказателства в подкрепа на твърдението си. Не беше предоставена нова информация, нито нови доказателства и поради това твърдението беше отхвърлено.
(176)
Поради липсата на други коментари по отношение на цените на вноса от КНР и изчисляването на подбиването на цените съображения 113-117 от временния регламент се потвърждават в изменения си съгласно горното вид.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(177)
Някои страни поставиха под въпрос цялостната надеждност на използваните от Комисията за целите на разследването макроикономически показатели за вреда. Те изказаха твърдението, че тенденциите, установени при някои от тези показатели, се различават от тенденциите, установени по отношение на същите показатели сред включените в извадката производители от Съюза. Посочени бяха по-специално производството на Съюза, производителността, продажбите, средните разходи за труд и заетостта.
(178)
Както беше посочено в съображение 121 от временния регламент, макроикономическите показатели са използвани по отношение на всички производители в Съюза. При събирането на едни и същи данни за отделни производители от Съюза и за група производители от Съюза (т.е. включените в извадката производители от Съюза) тенденциите не са непременно идентични, тъй като например теглото на всяко едно от разглежданите дружества не се отчита при такава съпоставка. Поради това при сравнение на макроикономическите показатели за всички производители от Съюза и за включените в извадката не се стига непременно до значещи резултати и тези резултати не дават непременно възможност да се направи извода, че едните или другите данни са ненадеждни. При съпоставянето на тенденциите, следвани от макроикономическите показатели на промишлеността на Съюза, с тези, следвани от същите консолидирани показатели при включените в извадката производители от Съюза разлики се забелязват при няколко показателя, като производителност, производствен капацитет, обем на продажбите, заетост, производителност на промишлеността на Съюза между 2011 г. и РП. По всеки един от тези показатели включените в извадката производители от Съюза са се представяли по-добре от промишлеността на Съюза като цяло. Причината за това е, че по време на РП много производители от Съюза, които не са част от извадката, са спрели производството си и така са оказали отрицателно въздействие върху макроикономическия показател, изчисляван на равнището на Съюза. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(179)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че изводът, съдържащ се в съображение 153 от временния регламент, а именно, че положението на промишлеността на Съюза е показвало ясна низходяща тенденция по всички основни показатели за вредата, се основава на данни, предоставени от консултанта. В това отношение следва да се изясни, че, от една страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 4а-6в от временния регламент, се основават на данни, получени от консултанта и съпоставени, когато това е възможно, с други налични източници. От друга страна, макроикономическите показатели, изредени в таблици 7а-11в от временния регламент, се основават на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза, които са проверени на място от Комисията. Следва също така да се отбележи, че решаващи фактори за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, като равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза, средните продажни цени в Съюза както и изчисленията за подбиването на цената, са въз основа на данни, събрани от включените в извадката производители от Съюза и производители износители, които бяха проверени на място. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(180)
Поради липсата на други коментари относно цялостната методика на оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза съображения 118-123 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(181)
AFASE изказа твърдението, че обемът на производството, определен за модулите в съображение 124 от временния регламент, и производствения капацитет на промишлеността на Съюза, определен за модулите и елементите в същото съображение, са надценени, и предостави данни от други източници (т.е. EPIA, IMS и BNEF), сочещи по-малки обеми.
(182)
Обемът на производството, определен в съображение 124 от временния регламент, е въз основа на информация, обхващаща и търгувани на борсата дружества, и такива, които не се търгуват на борсата. Тенденциите, следвани от производството на Съюза и определени в съображение 124 от временния регламент, съответстват на тенденциите, следвани от потреблението на Съюза и определени в съображение 108 от временния регламент. Данните, предоставени от AFASE по отношение на обемите на производство, напротив, говорят за разлика спрямо потреблението на Съюза, определено в съображение 108 от временния регламент, и статистическите данни за потреблението на Съюза, публикувани от EPIA.
(183)
Що се отнася до производствения капацитет, разследването показа, че констатациите, съдържащи се в съображение 124 от временния регламент, включват производствения капацитет на дружествата, започнали процедури за обявяване в несъстоятелност или спрели производство по време на РП, тъй като производствените им обекти и оборудване не са били разпродадени и поради това те са били в състояние много бързо да възобновят производството си. Аналогично, както е посочено в съображение 182 по-горе, данните от съображение 124 от временния регламент включват данни от дружества, които не се търгуват на борсата.
(184)
И на последно място, както е посочено в съображение 137 по-горе, предоставените от независимия консултант данни бяха проверени и за тях беше установено, че са достатъчно точни. Въз основа на горното за данните, предоставени от AFASE въз основа на други налични източници, не беше установено, че непременно противоречат на временните констатации.
(185)
При всяко едно положение приемането на цифрите, предоставени от AFASE, не би повлияло на цялостните констатации, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда, тъй като низходящата тенденция при тези показатели, а именно производство и производствен капацитет на Съюза, би била дори още по-силно изразена.
(186)
Един съдействащ несвързан производител изказа твърдението, че производственият обем, производственият капацитет и използването на капацитета е трябвало да бъдат определени въз основа на данните само за включените в извадката производители от Съюза. Тъй като това са макроикономически показатели обаче те следва да бъдат определени на равнището на производителите от Съюза с цел да се направи пълно и значещо описание на положението на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(187)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни поиска Комисията да обясни как консултантът е изчислил годишното производство на Съюза. Друга заинтересована страна поиска Комисията да даде допълнителни обяснения относно съчетаването на различните налични данни по отношение на общия производствен капацитет на Съюза. Друга страна посочи, че общото производство на Съюза и общият производствен капацитет на Съюза е трябвало да бъдат получени от производителите от Съюза, избрани за включване в извадката, тъй като това би дало по-надежден резултат. В тази връзка страната твърди, че обществено достъпните данни са неточни поради поверителното естество на тези цифри и че всеки един изследователски център или консултант е принуден да положи анализа си на редица оценки и допускания.
(188)
Следва да се разясни, че годишното производство на Съюза е изчислено въз основа на цифрите, докладвани от производителите от Съюза на консултанта. Когато за конкретна година не е могло да бъде получено годишното производство на определен производител от Съюза, за него е направена оценка, като степента на използване на капацитета от предходната година е приложена към новия производствен капацитет за съответната година. Институциите съпоставиха цифрите, получени от консултанта, с тези, докладвани в отговорите на промишлеността на Съюза във въпросниците за установяване наличието на правен интерес, попълвани преди започването на процедурата. Двете цифри са близки.
(189)
Що се отнася до искането за предоставяне на допълнителни разяснения по отношение на обединяването на разминаващите се данни за производствения капацитет на Съюза, следва да се отбележи, че тази информация е вече предоставена в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(190)
И на последно място, производството на Съюза и производственият капацитет на Съюза са макроикономически показатели и поради това трябва да бъдат определени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(191)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за производството (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Страната твърди, че това се потвърждава от факта, че макар консултантът да е използвал много по-голям брой производители от Съюза от Комисията при разглеждането от нейна страна на наличието на правен интерес на етапа на започването на процедурата, общият обем на производството, определен от консултанта, е по-малък от този, който Комисията е определила за целите на решението кои страни имат правен интерес по отношение на процедурата. Същата страна твърди също така, че поради това информацията, отнасяща се до този показател на вредата не може да се счита за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(192)
На първо място следва да се разясни, че броят на производителите, взети предвид от консултанта, от една страна, и от Комисията, от друга, е като цяло сходен, поради което твърдението, че резултатите са непоследователни трябваше да бъде отхвърлено. Следва да се припомни също така, че данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за производството, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(193)
Поради липсата на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 124-128 от временния регламент се потвърждават.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(194)
Една от заинтересованите страни твърди, че пазарният дял на промишлеността на Съюза за модули вече е бил едва 19 % през 2009 г. и че спадът с 6 пункта през разглеждания период не може да се счита за вреда.
(195)
Намаляването на пазарния дял с 6 пункта през разглеждания период трябва да се разглежда на фона на увеличеното потребление на модули в Съюза, което за същия период е нараснало с над 200 %. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от нарасналото потребление; напротив - дори при нараснало потребление тя не е могла да увеличи обема на продажбите си и е понесла загуба на пазарен дял. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(196)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че методологията, използвана за събиране на данните за продажбите (най-вече интервюта и посещения на производствени обекти) не дава възможност да се постигнат надеждни резултати поради поверителния характер на тези данни и, следователно, нежеланието на дружествата да ги разкриват. Поради това подобна методология не може да се счита за адекватна. Следователно те не могат да се приемат за категорични доказателства по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Както е посочено в съображение 137 по-горе, данните събрани от консултанта, бяха съпоставени с други източници, когато това беше възможно, и беше установено, че оценките са сравнително надеждни. Поради това се потвърждава, че информацията относно данните за продажбите, предоставена от консултанта, беше счетена за категорично доказателство по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(197)
Поради липсата на други коментари по отношение на пазарния дял и обема на продажбите на промишлеността на Съюза заключенията от съображения 129-131 от временния регламент се потвърждават.
5.2.3. Заетост и производителност
(198)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните изказа твърдението, че методологията за определяне на общата заетост в Съюза по време на разглеждания период е некоректна. Същата страна твърди, че когато конкретните равнища на заетост на даден производител от Съюза не са били известни, вместо тях е била използвана средната заетост на тези производители от Съюза, за които е имало информация. Твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като методологията за определяне на общата заетост е различна, т.е. ако данни за заетостта, осигурявана от определен производител от Съюза, липсват, за тази цифра е направена оценка въз основа на данните за същото дружество от предишни години. Както е посочено в съображение 137 по-горе, тази методология беше проверена и беше установено, че тя е разумна. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(199)
Поради липсата на коментари относно равнищата на заетост и производителност на промишлеността на Съюза съображения 132-134 от временния регламент се потвърждават.
5.2.4. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(200)
Поради липсата на коментари в това отношение, съображения 135-136 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(201)
Една от заинтересованите страни оспори констатациите, че спадът в средните продажни цени е имал опустошителен ефект за рентабилността на промишлеността на Съюза. Тя изказа твърдението, че средните разходи на промишлеността на Съюза са спаднали в същата степен, поради което спадът в цената е естествено следствие. Както е описано в съображение 138 от временния регламент обаче, при разследването се установи, че продажните цени на промишлеността на Съюза са спаднали дори повече от средните ѝ производствени разходи, поради което намалението на разходите не е отразено в рентабилността на промишлеността на Съюза. Поради това се потвърждава, че спадът в продажните цени на промишлеността е имал опустошителен ефект върху рентабилността на промишлеността на Съюза и твърденията в това отношение се отхвърлят.
(202)
Друга страна оспори заключението от съображение 138 от временния регламент, че през РП цените са били на равнища, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза, и посочи, че пазарните сили определят дали това е така или не. Същата страна се противопостави и на заключението от същото съображение, че промишлеността на Съюза не е могла да извлече ползи от намаляването на разходите поради ценовия натиск на дъмпинговия внос. В това отношение институциите отбелязват следното: „нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза“ се отнася до факта, че промишлеността на Съюза е продавала на загуба и поради това не би могла да оцелее в дългосрочен план. Въпросът дали равнището на цената дава възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза следователно е въпрос единствено за отношението между производствените разходи и цените. „Не е могла да се възползва от намаляването на разходите“ се отнася до факта, че разходите са намалявали по-бавно от цените. И двете изявления са подкрепени с доказателства в съображение 138 от временния регламент. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(203)
Поради липсата на други коментари по отношение на средните продажни цени съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Разходи за труд
(204)
Същата заинтересована страна твърди, че за разлика от посоченото в съображение 140 от временния регламент, през разглеждания период не е имало никаква инфлация и поради това общото увеличение на разходите за труд не може да се дължи на този фактор.
(205)
За разлика от твърдението на съответната заинтересована страна при разследването се установи, че по време на разглеждания период е имало инфлация и че това, че увеличението на разходите за труд, което е ограничено до модулите, може да бъде обяснено с инфлацията и увеличената производителност.
(206)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че положението на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза, е било причинено от увеличение в разходите за труд и от успореден на него спад на производителността. Най-напред обаче следва да се отбележи, че разходите за труд са останали непроменени в случая на елементите, а производителността се е увеличила и при елементите, и при модулите. Поради това увеличението на разходите за труд може да се обясни с увеличена производителност. Освен това разследването показа, че разходите за труд не представляват значителна част от себестойността на продукцията, както вече беше посочено в съображение 203 от временния регламент. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(207)
На тази база констатациите, изложени в съображения 139 и 140 от временния регламент, се потвърждават.
5.3.3. Запаси
(208)
Една от заинтересованите страни твърди, че изразено като процент от общото производството увеличението в нивата на запасите през разглеждания период е незначително и поради това не може да се разглежда като доказателство за вреда. Същата страна твърди освен това, че представянето на стойностите на запасите в съображение 141 от временния регламент е подвеждащо, тъй като за разлика от производствения обем на промишлеността на Съюза запасите са изразени в kW, а не в MW.
(209)
В тази връзка се отбелязва, че съображение 143 от временния регламент се изменя и следва да се чете като „…увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период не е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда“. Наличието на техническа грешка става ясно от предходното изречение, в което се заключава, че производителите от Съюза се опитват да разполагат с ограничени запаси, тъй като произвеждат в зависимост от подадените поръчки.
(210)
И на последно място, изразяването на запасите в kW или MW беше счетено за обстоятелство, което няма отношение към определянето на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(211)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че запасите е трябвало да бъдат определени за цялата промишленост на Съюза и че цифрите, получени само от десет производители от Съюза, не са представителни. Следва да се изясни, че запасите бяха разглеждани като микроикономически показател и поради това трябваше да бъдат определени въз основа на информация, събрана от отделни дружества, в този случай от извадката от производители от Съюза, счетени за представителни за цялата промишленост на Съюза. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(212)
Поради липсата на други коментари по отношение на запасите съображения 141-143 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвращаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(213)
След получен коментар от заинтересована страна следва да се изясни, че изявлението, че паричните потоци са следвали „тенденция към постепенно намаление“ между 2009 г. и РП от съображение 148 от временния регламент е неправилно, тъй като паричните потоци при модулите, макар да намаляват между 2009 и 2010 г., през 2011 г. се увеличават и спадат отново през РП.
(214)
Същата страна твърди, че цифрите относно инвестициите, представени в съображение 149 от временния регламент, са твърде ниски в сравнение с производствения капацитет на промишлеността на Съюза, както става ясно от съображение 124 от временния регламент. В подкрепа на това твърдение страната съобщи, че ѝ е известно, че един от производителите от Съюза е направил инвестиция в увеличение на капацитета, която е на много по-голяма стойност. Съответната страна заключава, че поради това определеният производствен капацитет на промишлеността на Съюза е бил надценен. Следва да се отбележи, че това твърдение не е подкрепено от никакви доказателства, по-специално що се отнася до инвестицията, направена от въпросния производител от Съюза. От своя страна цифрите относно инвестициите, посочени във временния регламент, се основават на действителна и проверена информация от включените в извадката производители от Съюза. Следва да се отбележи, че това твърдение се основава също така на съпоставка между съвкупните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза и на съвкупния производствен капацитет на цялата промишленост на Съюза; тази база за сравнение обаче не може да се счита за уместна, тъй като не са взети предвид съвкупните инвестиции на цялата промишленост на Съюза. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(215)
Поради липсата на други коментари относно рентабилността, паричните потоци, инвестициите и възвращаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали съображения 144-152 от временния регламент се потвърждават.
5.4. Заключения
(216)
С оглед на предходното заключенията, посочени в съображения 153-158 от временния регламент, а именно, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(217)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че при направения анализ на причинно-следствената връзка не са разграничени, разделени и количествено изразени вредоносните ефекти на дъмпинговия внос от ефектите на други известни фактори, които по същото време са нанасяли вреда на промишлеността на Съюза. Освен това се твърди, че Комисията не е направила общ анализ на известните други фактори.
(218)
В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че Комисията в съответствие с установената си практика най-напред проучи дали е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и на второ място - дали някой от известните други фактори е прекъснал причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос. При този анализ е направена оценка на ефекта от други известни фактори върху положението на промишлеността на Съюза, те са разграничени и разделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, за да се гарантира, че вредата, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Беше установено, че нито един от тях не е оказал съществен ефект - при положение че изобщо е оказал ефект - върху положението на промишлеността, който да обори факта, че констатираната съществена вреда трябва да бъде отдадена на дъмпинговия внос. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
(219)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изтъкнаха същите аргументи. В това отношение се твърди, че Комисията следва да определи изрично, чрез мотивирано и адекватно разяснение, че вредата, дължаща се на фактори, различни от дъмпинговия внос, не се приписва на него.
(220)
След като бяха разгледани всички факти при настоящото разследване се стигна до заключението, че дъмпинговият внос, взет изолирано, е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение не беше възможно да се определи количествено въздействието на другите известни фактори и поради това беше направена качествена оценка, както е посочено в съображения 164-222 от временния регламент. В заключение беше потвърдено, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от дъмпинговия внос. Беше счетено, че въздействието на други фактори върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза е било ограничено по мащаби. Следва да се отбележи, че в съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент няма изискване относно формата на анализите, които следва да бъдат проведени. Напротив, в съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент анализите трябва да се извършват така, че да бъде възможно вредоносният ефект от дъмпинговия внос да бъде отделен и разграничен от вредоносния ефект, причинен от други фактори. При разследването не бяха открити доказателства за това, че всички други известни фактори, които може да са допринесли към понесената вреда, заедно или поотделно, са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. С оглед на горния анализ беше потвърдено, че другите известни фактори не са били от такова естество, че да преобърнат констатацията, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, трябва да бъде отдадена на дъмпинговия внос. Поради тези основания аргументите бяха отхвърлени.
(221)
След оповестяването на временните заключения някои заинтересовани страни възразиха срещу констатацията от съображение 160 от временния регламент. Те заявиха отново, че пазарните условия за продукта, предмет на разследването, са различни в различните държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Освен това същите страни изказаха твърдението, че националните програми за подкрепа, слънцегреенето и цените на електроенергията (включително регулаторните такси) са различни в различните държави, като същевременно във всеки пазар са налице различни пазарни сегменти (инсталации за частни домове до 40 kW, инсталации с търговско и промишлено предназначение от 40 kW до 1 MW и пазарният сегмент на доставчиците на електроенергия с инсталации от 1 MW до 10 MW). С оглед на това те изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши поотделно за всяка държава членка, от една страна, и за сегмента на големите и на частните ползватели, от друга.
(222)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на база отделната държава членка, без обаче да посочат допълнителни аргументи или нови доказателства в това отношение.
(223)
При разследването се установи, че продажбите и вносните цени са сходни в различните части на Съюза. Поради това може да се счита, че пазарът за продукта, предмет на разследването, определено е един. При разследването не се установи също така производителите от различните държави членки или региони да са концентрирали дейността си на техния собствен пазар, нито че дъмпинговият внос е бил концентриран в една държава членка или регион. Освен това нито една от заинтересованите страни не изказа твърдението, че дъмпингът и вредата следва да бъдат анализирани по държави членки, което обаче би било необходимо условие за провеждането на отделен анализ на причинно-следствената връзка по държави членки. При разследването не бяха открити доказателства, че този подход би бил уместен, по-специално като се има предвид, че цените на разглеждания продукт в целия Съюз са били сходни. Освен това се отбелязва, че слънцегреенето може да бъде различно в различните региони на една и съща държава членка, например много по-голямо в Южна Франция в сравнение със Северна Франция, или в различните региони на една и съща държава членка да действат различни програми за подкрепа (например в Белгия), поради което въздействието на тези фактори върху търсенето да бъде различно в различните региони на една държава членка. Разликите в регулаторната уредба на различните държави членки и/или региони и разликите в условията, като слънцегреене, не са достатъчен мотив за отделен анализ на причинно-следствената връзка и, оттам, на вредата и дъмпинга. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(224)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че макар от значение да са и други фактори, националните програми за подкрепа си остават основния фактор, определящ търсенето. Същата страна оспори, че на някои места вече е било постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници, като изказа твърдението, че цените на модулите са се увеличили след РП, докато тези на електроенергията са спаднали. Тя изказа и твърдението, че във всеки случай поне в някои държави членки регулаторните, икономическите и техническите условия не дават възможност за свързване към мрежата, поради което за тези държави членки е без значение дали е постигнато изравняването на цените или не. Същата страна обаче не предостави доказателства в подкрепа на изказаните твърдения. Горните аргументи във всеки случай потвърждават, че положението по отношение на националните програми за подкрепа, както и изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници могат до известна степен да се различават в различните държави членки. Сред предоставените данни обаче нямаше данни, чието естество да показва, че е обосновано да се направи анализ поотделно за всяка държава членка.
(225)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението и предостави информация, за която счита, че показва различните пазарни условия в различните държави членки и сегменти. Предоставената информация обаче не може да се счита за показателна, тъй като представлява презентация във формат Рower point, без каквито и да било доказателства в нейна подкрепа, и поради това тя не сочи, че анализът по държави членки би бил оправдан. Поради това твърденията на тази страна бяха отхвърлени.
(226)
Въз основа на това беше направено заключението, че анализирането на причинно-следствената връзка по държави членки и/или региони и по пазарни сегменти не би отговаряло на пазарната реалност. С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията в съображения 159 и 160 от временния регламент се потвърждават.
(227)
ПКНР изказа твърдението, че Комисията е проявила непоследователност при анализа на причинно-следствената връзка, тъй като анализът на вредата е направен отделно за модулите и за елементите, докато при анализа на вредата няма разграничение между видовете на продукта. В това отношение следва да се отбележи, че въпреки че показателите за вредата действително са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят разглеждания продукт като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това анализът на причинно-следствената връзка е направен на тази база. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(228)
Една от заинтересованите страни оспори наличие на корелация в достатъчна степен между дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда. Изказано беше твърдението, че в подкрепа на тази теза са, от една страна, фактът, че от 2009 г. до 2010 г. маржът на печалба на промишлеността на Съюза за елементи значително се е увеличил (от производство на загуба на 12 % печалба), докато китайският внос е бил с 36 % по-евтин от цените на промишлеността на Съюза и е увеличил пазарния си дял през същия период. От друга страна, между 2010 г. и 2011 г. китайският внос е увеличил пазарния си дял само с 6 пункта, въпреки че през същия период потреблението е нараснало много повече, а промишлеността на Съюза е регистрирала загуба от 36 %. Същата страна твърди също така, че що се отнася до РП, вносът на елементи от други трети държави е бил на едно и също ценово равнище с китайския внос, но е придобил по-голям пазарен дял, отговарящ на загубения от промишлеността на Съюза пазарен дял.
(229)
При разследването се установи, че през разглеждания период китайският пазарен дял се е увеличавал трайно за всички видове на продукта (17 процентни пункта при модулите, 17 процентни пункта при елементите). Дъмпинговият внос от КНР се е увеличил с над 300 % при модулите и с 482 % при елементите. Същевременно е налице значителен и траен спад в цените на китайския внос (64 % при модулите и 42 % при елементите през разглеждания период), като през РП те подбиват значително цените на промишлеността на Съюза. Успоредно на това промишлеността на Съюза е губела пазарен дял през разглеждания период и, както е описано в съображения 153 и 154 от временния регламент, всички основни показатели на вредата са показвали низходяща тенденция. Поради това се потвърждава, че е налице ясно съвпадение във времето между увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(230)
Както е посочено в съображения 161 и 162 от временния регламент, тази корелация по отношение на времето е установена за всички видове на продукта поотделно. Освен това анализът на въздействието, което вносът оказва върху маржа на печалба на промишлеността на Съюза поотделно за всяка година от разглеждания период, не води до значещи резултати, тъй като не е необходимо наличието на дъмпинг и съществена вреда, както и на причинно-следствена връзка между тях да се установява за всяка година поотделно. Корелацията между дъмпинговия внос и съществената вреда е доказана в достатъчна степен при анализа на процесите през целия разглеждан период.
(231)
Следва да се отбележи също така, че рентабилността на промишлеността на Съюза е един от факторите, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент, който трябва да бъде проучен, когато се разглежда въздействието на дъмпинговия внос върху положението на промишлеността на Съюза. Сам по себе си фактът, че промишлеността на Съюза е била рентабилна в една конкретна година не означава непременно, че тя не е понесла съществена вреда. Освен това не е необходимо загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза да отговаря точно на увеличението в пазарния дял на дъмпинговия внос, за да се установи наличието на причинно-следствена връзка между вредата и дъмпинговия внос. И на последно място, други фактори (напр. внос от други трети държави или развитие на потреблението), които евентуално могат да имат отражение върху положението на понасяне на вреда, в което се намира промишлеността на Съюза, бяха разгледани отделно и по тях бяха направени констатации в съображения 164-224 от временния регламент.
(232)
Съвпадането във времето на нарасналия дъмпингов внос в значителни количества, подбиващ цените на промишлеността на Съюза, и на все по-нестабилното положение на промишлеността на Съюза е ясен показател за наличието на причинно-следствена връзка в настоящия случай, както е установено в съображения 161-163 от временния регламент. Поради това твърденията, че липсва каквато и да било корелация между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха отхвърлени.
(233)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна продължи да оспорва анализа на причинно-следствената връзка, тъй като рентабилността на промишлеността на Съюза не е била анализирана специално във връзка с определени години (по-конкретно 2010 г.), а за целия разглеждан период.
(234)
В тази връзка следва да се отбележи, че по отношение на причинно-следствената връзка не може да се достигне до валидни заключения, ако се отдели една конкретна година от разглеждания период, като същевременно не се обърне внимание на развитието на промишлеността през целия разглеждан период и връзката между него и развитието на дъмпинговия внос. Подобен анализ може да доведе само до една частична картина и от него не могат да се извлекат стабилни изводи. През 2010 г. рентабилността, която води след себе си други финансови показатели на промишлеността на Съюза, например, е висока поради особено големия скок в потреблението на Съюза, подтиквано от щедри схеми за подпомагане, което дава възможност на промишлеността на Съюза да подобри в най-голяма степен продажбите си през същата година, но само временно и във всички случаи не по начин, който е устойчив за този вид промишленост. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(235)
Поради отсъствието на други коментари относно влиянието на дъмпинговия внос констатациите от съображения 159-163 от временния регламент се потвърждават.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(236)
След оповестяването на временните заключения няколко заинтересовани страни направиха коментари по отношение на констатациите във връзка с вноса от трети държави и отново ги припомниха след оповестяването на окончателните заключения. Тези страни обаче не разкриха нова информация и доказателства, които евентуално биха променили настоящите временни констатации.
(237)
Страните подчертаха по-специално обема на вноса на елементи от Тайван. Абсолютният обем на вноса на разглеждания продукт от Тайван (1 132 MW) обаче представлява едва много малък дял (под 5 %) от общото потребление в Съюза (21 559 MW) и в сравнение с вноса от КНР (15 005 MW). Поради това приносът на вноса от Тайван към вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е незначителен, ако такъв изобщо има, и той не прекъсва причинно-следствената връзка в случая.
(238)
Поради отсъствието на други коментари относно вноса от трети държави констатациите от съображения 164-167 от временния регламент се потвърждават.
3.2. Развитие на потреблението на Съюза
(239)
Една от заинтересованите страни твърди, че Комисията не е анализирала въздействието, което оказва развитието на потреблението. В това отношение се твърди, че вносът от КНР не е удовлетворил изцяло увеличеното потребление и че въпреки че при модулите промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял между 2009 и 2010 г., през същия период тя е повишила рентабилността си. Освен това се твърди, че през 2009 г., когато вносът на елементи от КНР е имал само 8-процентен пазарен дял, промишлеността на Съюза от своя страна пак е регистрирала 8-процентна загуба.
(240)
Както е посочено в съображение 168 от временния регламент, въпреки спада на потреблението в Съюза през РП, през разглеждания период дъмпинговият внос от КНР или е запазил пазарния си дял (при модулите), или го е увеличил (при елементите) за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това не може да се направи заключението, че спадът в потреблението е бил от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Освен това при разследването се установи, че тъй като капацитетът на промишлеността на Съюза при всички положения е бил много по-малък от нивото на потребление, намаляващото през РП потребление не би могло да окаже влияние върху положението на понасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(241)
Друга заинтересована страна оспори твърдението, че в Съюза ще продължи да съществува търсене, дори ако липсват национални програми за подкрепа. Същата страна изказа твърдението, че има корелация между търсенето и програмите за подкрепа и че ако не съществуват подобни програми проектите във фотоволтаичния сектор вече не биха били печеливши, поради което търсенето на соларни панели също ще изчезне.
(242)
Както е посочено в съображение 169 от временния регламент, по време на разследването бяха получени индикации, че дори да не съществуваха програми за подкрепа, търсене в Съюза би имало и то би продължало да съществува. Съответната страна не предостави каквито и да било доказателства, които да поставят под съмнение тези констатации. С оглед на липсата на нова информация в това отношение констатациите, съдържащи се в съображение 169 от временния регламент, се потвърждават, а направеното във връзка с тях твърдение се отхвърля.
(243)
След оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че фактът, че капацитетът на промишлеността на Съюза при всички положения не е удовлетворявал търсенето в Съюза не е от значение, тъй като обемът на продажбите на модули на промишлеността на Съюза е спаднал в съответствие със спада в потреблението; ПКНР изтъкна отново, че спадът в потреблението между 2011 г. и ПР е причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки че потреблението в Съюза определено е спаднало между 2011 г. и РП и обемът на продажбите на модули е спаднал по подобен начин, тези факти трябва да се разглеждат във връзка с развитието на китайските дъмпингови цени, които значително подбиват цените на промишлеността на Съюза и така я принуждават да продава на загуба. В това отношение се припомня, че, както е посочено в съображение 111 от временния регламент, дъмпинговият внос от КНР или е запазил пазарния си дял (модули), или го е увеличил (елементи) при намаляващо потребление. Същевременно китайските вносни цени са спаднали значително и в значителна степен са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(244)
Поради липсата на други коментари по отношение на развитието на потреблението в Съюза констатациите от съображения 168 и 169 от временния регламент се потвърждават.
3.3. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(245)
След оповестяването на временните заключения няколко страни отново посочиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от въвеждането на преференциални цени (ПЦ). Същите страни твърдят, че въвеждането на ПЦ е оказало върху цените силен натиск в посока тяхното понижаване, а оттам и върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че е разгледано само въздействието, което въвеждането на ПЦ е оказало върху търсенето, докато е трябвало да бъде анализиран и ефектът върху цените. В същата връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че повечето от държавите членки са направили големи съкращения още през 2010 г. и така са оказали върху цените на модулите натиск в посока тяхното понижаване.
(246)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че държавите членки са направили съкращенията в ПЦ в различни моменти от време и с различна скорост и че представянето на обща за целия Съюз картина е твърде трудно. Независимо от момента, в който ПЦ са достигнали много ниски равнища, значителното понижение в цените на промишлеността на Съюза и в нейната рентабилност през разглеждания период не може да се обясни единствено или предимно с намалението на ПЦ. На първо място, въз основа на информацията, събрана за Германия и Италия, които заедно представляват около 75 % от пазара в Съюза през 2011 г., спадът в средните продажни цени е по-силно изразен от спада в ставките на ПЦ през РП. На второ място, събраните доказателства сочат, че при някои държави, като Италия, дори при много щедри ставки на ПЦ, промишлеността на Съюза е била принудена да свали чувствително цените си. На последно място, по време на РП, производителите от Съюза са били принудени да продават на цени под себестойността на продукцията, което произтича предимно от това, че китайските производители износители са държали 80 % от пазара на Съюза и следователно са имали възможност да влияят на механизма за определяне на цените.
(247)
При разследването беше установено също така, че поради по-високите ставки на ПЦ и поради спада в цените на модулите в Съюза до 2011 г. инвестициите в слънчева енергия са били изключително привлекателни, тъй като инвеститорите са постигали много висока възвращаемост. Това е довело до по-голям брой инвестиции и, следователно, до по-голямо търсене на соларни панели. Като следствие от увеличеното търсене общият обем заплатени ПЦ се е увеличил значително и повечето държави членки са ревизирали съществуващите схеми за ПЦ в посока надолу с цел да избегнат, inter alia, увеличение на себестойността на електроенергията. Това показва, че съкращаването на ПЦ може също така да е било следствие от спада в цените, а не обратното.
(248)
След оповестяването на окончателните заключения една заинтересована страна изказа твърдението, че е налице противоречие между съображение 246 по-горе, в което се посочва, че е трудно да се направи оценка на търсенето в Съюза като цяло, и съображение 223 по-горе, в което се посочва, че анализът на причинно-следствената връзка по държави членки не би довел до значещи резултати. В това отношение следва да се изясни, че при оценката, направена в съображение 246 по-горе, се говори за това, че е трудно да се очертае обща картина на развитието на ПЦ за целия Съюза, а не на търсенето в Съюза, както твърди заинтересованата страна. Следователно между двете съображения противоречие не съществува и поради това твърдението се отхвърля.
(249)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че дори при условия на високи ПЦ цената на модулите може да спадне значително поради технологичното развитие, икономиите от мащаба, намаляването на себестойността и увеличаващия се в глобален план производствен капацитет. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че събраните доказателства сочат, че италианските производители са били принудени да свалят цените си под себестойността на продукцията дори при наличието на високи ПЦ. Въпреки че посочените по-горе фактори може определено да са имали въздействие върху средните разходи, те не могат да обяснят защо производителите от Съюза е трябвало да свалят цените си под себестойността на продукцията. Поради това се стигна до заключението, че причината за спада на цените е бил предимно дъмпинговият внос от КНР, който е свалил цените до равнища, които не могат да бъдат поддържани; поради това твърдението беше отхвърлено.
(250)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че заключението, направено в съображение 247 по-горе, че съкращаването на ПЦ може също да е било следствие от понижаващите се цени, а не обратното, но не предостави доказателства в негова подкрепа.
(251)
Следва да се отбележи, че заключенията, посочени в съображение 247 по-горе, се основават на информация, налична по време на разследването, а описаният сценарий беше счетен за разумен с оглед на обстоятелствата на конкретния пазар. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(252)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново посочи, че не е съгласна със заключението, че ценовият натиск в посока надолу, оказван върху производителите от Съюза, е идвал предимно от дъмпинговия внос и изказа твърдението, че, напротив, съкращаването на ПЦ е принудило производителите от Съюза да намалят цените си. Същата страна отново настоя, че при ограничаването на ПЦ цените на фотоволтаичните системи са спаднали успоредно със спада в ПЦ, така че разходите за дружествата, разработващи проекти, не се увеличават, което в крайна сметка е довело до ценовия натиск върху производителите от Съюза.
(253)
Тъй като не бяха представени категорични доказателства в подкрепа на тези твърдения, Комисията поддържа анализа си и заключенията си, както е посочено в съображения 246 и 247 по-горе.
(254)
Същата страна твърди, че движещо за пазарите е развитието на ПЦ, и предостави информация, показваща броя на ФВ инсталациите през 2012 и 2013 г. в Обединеното кралство. Информацията, предоставена от тази страна, е публикация на правителството на Обединеното кралство въз основа на седмичните регистрации в централния регистър на ПЦ в страната (CFR). Следва да се отбележи, че тази информация се отнася предимно до период извън ПР и касае само една държава членка, докато настоящото разследване е насочено към положението на пазара на Съюза като цяло. Във всеки случай не се оспорва, че равнищата на ПЦ оказват влияние върху търсенето, тъй като рентабилността на инвестицията в места с по-малка слънчева радиация зависи от равнището на ПЦ. За да покажат обаче, че равнището, на което са определени ПЦ през РП, е причинило вреда, заинтересованите страни би трябвало да докажат, че увеличението на цената на производителите от Съюза до равнището, при което те не понасят вреда, би означавало, че производителите от Съюза не биха били в състояние да продават разглеждания продукт, тъй като инвестициите във ФВ системи не биха били жизнеспособни при такива ценови равнища. Такива доказателства не бяха представени. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(255)
Поради това твърдението, че редуцирането на ПЦ е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(256)
След оповестяването на временните заключения една от страните отново настоя, че развитието на ПЦ е направило възможностите за инвестиции в соларни инсталации непривлекателни за инвеститорите и така е ограничило търсенето на продукта. Друга страна изказа твърдението, че констатациите, представени в съображение 173 от временния регламент, че в Испания продължават да се правят инвестиции въпреки спирането на схемата за ПЦ, са некоректни.
(257)
Въздействието на ПЦ върху търсенето е засегнато в съображение 173 от временния регламент. Тъй като в това отношение не бяха представени нови аргументи, горното твърдение, че търсенето е спаднало в следствие на развитието на ПЦ, беше отхвърлено. Що се отнася до инвестициите в Испания, следва да се изясни, че констатациите от съображение 177 от временния регламент се базират на информация, получена в хода на разследването и проверена на място. Тъй като съответната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в това отношение, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(258)
След оповестяването на временните заключения няколко страни изказаха твърдението, че в условията на ниски ставки на ПЦ, инвестициите във фотоволтаични проекти са били икономически жизнеспособни само когато са били реализирани с най-евтините соларни панели, внасяни от КНР. Поради това се твърди, че съкращенията в ПЦ са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза. Друга страна изказа твърдението, че равнището, на което са заложени ставките на ПЦ, оказва въздействие върху механизма за определяне на цените на модулите.
(259)
Следва да се отбележи, че разходите за един модул, при които даден проект продължава да бъде икономически жизнеспособен, са различни за различните държави членки и региони в зависимост от многобройни фактори, като ПЦ, други регулаторни стимули, слънцегреене, цени на електроенергията от конвенционални източници и др.
(260)
Освен това при разследването се установи, че в момента инсталациите зависят във все по-малка степен от ПЦ, тъй като изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници твърде вероятно вече е постигнато за определени видове инсталации в някои региони на Европа, като голяма част от Италия, Испания, Португалия, Южна Франция и Гърция.
(261)
Въз основа на горните съображения изказаните в това отношение твърдения бяха отхвърлени.
(262)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Комисията не е разследвала дали промишлеността на Съюза не е съумяла да прогнозира, че схемите за държавна подкрепа ще бъдат ограничени или прекъснати без предупреждение. Не бяха представени аргументи в подкрепа на това твърдение. Следва да се отбележи обаче, че съдейки от събраните доказателства, няма данни, които да сочат, че промишлеността на Съюза е реагирала неадекватно на пазарните сигнали (т.е. развитието на търсенето) и на другата налична информация (т.е. за ограничаването на схемите за подкрепа). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(263)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че съкращаването на ПЦ е станало причина за спада в продажбите на промишлеността на Съюза, тъй като инвестициите са били жизнеспособни само при достъпните цени на китайския продукт. Събраните доказателства всъщност сочат само слабо понижение в продажбите на промишлеността на Съюза през РП, за разлика от понижението, което би било очаквано, ако фотоволтаичните проекти са били осъществими само с китайски модули. Същевременно продажбите на модули на промишлеността на Съюза са се увеличавали до 2011 г., след което слабо са се понижили през РП, като са следвали една и съща тенденция с потреблението. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(264)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че констатациите, представени в съображения 174 и 175 от временния регламент, че промените в ПЦ не са прекъснали причинно-следствената връзка, нямат нито фактическа, нито правна основа и са в противоречие с член 3, параграф 7 от основния регламент, защото Комисията не е направила оценка на равнището на вредата, причинена от ограничаването на ПЦ, и защото е счела, че значителният спад в цената на промишлеността на Съюза е следствие единствено от дъмпинговия китайски внос. Същата страна твърди, че спадът в цената на модулите, елементите и полупроводниковите пластини е глобално явление и не се дължи на натиск от страна на китайския внос.
(265)
По отношение на твърдението, че Комисията не е направила оценка на нивото на вредата, причинена от съкращенията на ПЦ, следва да се посочат съображения 174, 175 и 182 от временния регламент и съображения 245-263 по-горе, в които Комисията прави заключението, че нито спадът в търсенето, нито въздействието на ПЦ върху цените на промишлеността на Съюза са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР, независимо дали те са евентуално причинени от съкращенията в ПЦ и - в случай че са - до каква степен. Поради това твърдението, че констатациите на Комисията не почиват на фактическа основа, беше отхвърлено. Що се отнася до твърдението, че спадът в цената на модулите и елементите е глобално явление, следва да се посочат съображения 164-167 от временния регламент, в които се прави оценка на обема и цените на вноса в Съюза от държави, различни от КНР. Въпреки че несъмнено е съществувала глобална низходяща тенденция при цените на модулите и елементите, цените на дъмпинговия внос от КНР са влошили тази низходяща тенденция и са я довели да равнището на загубата. Въз основа на горното твърдението беше отхвърлено.
3.4. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(266)
Поради липсата на други коментари по отношение на схемите за финансова помощ за промишлеността на Съюза констатациите от съображения 184 и 185 от временния регламент се потвърждават.
3.5. Свръхкапацитет
(267)
Една от заинтересованите страни настоя, че свръхкапацитетът на световния и на европейския пазар, а не вносът от КНР, е причинил съществената вреда. В тази връзка беше изказано твърдението, че промишлеността на Съюза е увеличила прекомерно капацитета си, както личи от ниската степен на неговото използване, и поради това сама си е причинила евентуално понесената вреда. Въздействието на свръхкапацитета в Съюза и в световен мащаб, визирано от това твърдение, вече беше засегнато в съображения 185-190 от временния регламент, поради което и с оглед на липсата на нови елементи твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(268)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че свръхкапацитетът е довел до рационализиране на цените. В това отношение следва да се отбележи, че, от една страна, свръхкапацитетът е довел на практика до надпревара за все по-ниски цени и до потискане на цените на промишлеността на Съюза, което като цяло е било по-голямо от намалението на производствените разходи. От друга страна, като е посочено в съображение 186 от временния регламент, увеличаването на капацитета от страна на промишлеността на Съюза е следвало развитието на пазара и беше счетено за адекватна реакция. Освен това увеличението на производствения капацитет при елементите е на по-ниско равнище, отколкото при модулите. Тъй като съответната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в това отношение, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(269)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на фокусираността ѝ само върху специализирани инвестиции и на неспособността ѝ да направи нужните инвестиции в разширяване на капацитета и намаляване на разходите. Това твърдение също не се потвърди от констатациите на разследването, които сочат, че промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет и ефективността си през разглеждания период (съображения 124 и 187 от временния регламент). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(270)
Една от заинтересованите страни изказа също така твърдението, че промишлеността на Съюза е увеличила производствения си капацитет, въпреки че степента на използване на капацитета вече е била ниска и това е довело до самопричиняване на вреда. Твърдението се базира на сравнение между тенденцията, следвана от инвестициите на включените в извадката производители от Съюза и тенденцията в използването на капацитета за цялата промишленост на Съюза, но тази база за сравнение е неуместна. Освен това при разследването се установи, че промишлеността на Съюза не е увеличила производствения си капацитет в мащаб, който да надхвърля промяната в търсенето в Съюза, поради което твърдението беше отхвърлено.
(271)
Освен това събраните доказателства сочат, че чрез инвестиции в ново оборудване промишлеността на Съюза е могла да намали производствените си разходи и да стане по-конкурентна като себестойност. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(272)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че заключенията от съображение 189 от временния регламент противоречат на констатациите от съображения 124 и 186 от временния регламент, без обаче да даде други обяснения, уточняващи естеството или степента на твърдяното противоречие. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(273)
След оповестяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни оспориха, че разширяването на капацитета на промишлеността на Съюза е било разумно и в съответствие с развитието на пазара, и по-специално с развитието на потреблението в Съюза. Що се отнася до модулите обаче, производственият капацитет се е увеличил със 106 %, докато потреблението в Съюза се е увеличило с 221 % за разглеждания период, т.е. повече от два пъти. Аналогично по отношение на елементите, производственият капацитет се е увеличил с 39 %, докато потреблението в Съюза се е увеличило с 87 % за разглеждания период. Това показва, че увеличението на капацитета е било значително по-малко от увеличението на потреблението и поради това не може да се счита за неразумно, като се има предвид, че в Съюза никога не е имало свръхкапацитет. Освен това анализът доколко разумно е увеличението на капацитета не следва да се основава на анализ по години, а трябва да отчита тенденцията през целия разглеждан период. Новоизграденият капацитет обикновено влиза в пълна експлоатация едва след известен период от време след реализирането на инвестицията и изолираният анализ в рамките на една година може да доведе до изкривяване на картината. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(274)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на свръхкапацитета на промишлеността на Съюза заключенията от съображения 185-190 от временния регламент се потвърждават.
3.6. Въздействие на цените на суровините
(275)
Част от заинтересованите страни настояха, че промишлеността на Съюза или най-малкото част от нея не е могла да се възползва от понижаващите се цени на полисилиция по време на РП, поради наличието на дългосрочни договори за доставка на суровината. По отношение на констатациите от съображение 193 от временния регламент, в който се посочва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да предговори дългосрочните си договори с доставчиците (включително производителите на полупроводникови пластини) и поради това е могла да се възползва от по-ниските цени, съответните страни изказаха твърдението, че предоговарянето или прекратяването на дългосрочните договори за полисилиций и/или полупроводникови пластини води до задействането на санкции. В подкрепа на това твърдение страните представиха статии от пресата, в които се съобщава, че някои производители от Съюза са изправени пред опасността от съдебни дела или че са прекратили договорите си. Част от страните представиха информация, която считат, че потвърждава, че дългосрочните договори не са могли да бъдат предоговорени.
(276)
Полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини. При разследването се установи, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., когато са достигнали връхната си точка - прибл. 500$/kg, но отново са спаднали през 2009 г., като в края на 2009 г. са били 50-55 $/kg, а през 2010 и началото на 2011 г. е регистрирана само слабо изразена тенденция към покачване. Цените са спаднали значително през РП и са стигнали до 30$/kg (JRC Scientific and Policy Reports, PV Status Report 2012). Следва да се отбележи, че въздействието, което цените на полисилиция са оказали върху промишлеността на Съюза, не може да бъде повече от незначително, тъй като евентуалният ефект, който те са имали върху производствените разходи за елементите и модулите, е бил размит по-нататък по веригата на стойността. Освен това в гореспоменатите статии от пресата се говори за процеси, настъпили след РП, които не са се отразили на положението на засегнатите производители от Съюза по време на РП, поради което посочените статии не могат да бъдат взети под внимание. Въпросът беше проучен допълнително след налагането на временните мерки и вследствие на това може да бъде потвърдено, че промишлеността на Съюза определено е била в състояние да предоговори не само цените в дългосрочните си договори, но също и евентуално предвидените в тях санкции.
(277)
Една от горепосочените заинтересовани страни изказа също така твърдението, че е достатъчно само някои производители от Съюза да са били засегнати от наличието на дългосрочни договори и че положението на промишлеността на Съюза като цяло не е от значение в случая. Тя заяви, че по-високите разходи не се отразяват на всички стопански субекти непременно по един и същ начин. Това твърдение не отчита констатацията, че като цяло за промишлеността на Съюза за средните цени на полисилиция в много случаи не е установено да са по-високи от пазарните или от спот цените и поради това въпросът дали по-високите разходи са се отразили на всички или само на някои стопански субекти не беше счетен за актуален. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(278)
Друга заинтересована страна поиска Комисията да раздели, разграничи и определи количествено въздействието на всеки един фактор, който е оказал въздействие върху положението на промишлеността на Съюза; като отделно следва да се разглежда по-специално въздействието на значителния спад в цените на полисилиция. В това отношение беше изказано твърдението, че спадът в цените на полисилиция, а не ценовият натиск от страна на китайския внос, е причинил спада в продажните цени. Що се отнася до промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че средните продажни цени са спаднали много повече от спада в средните производствени разходи, върху които може да се е отразил спадът в цените на суровината. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(279)
След оповестяването на окончателните заключения част от заинтересованите страни отново настояха, че въздействието, което е оказал спадът в цените на полисилиция върху разходите на промишлеността на Съюза, не е бил ограничен по веригата на стойността, нито се е размил по протежението ѝ, както се заключава в разследването. Както вече беше посочено в съображение 276 по-горе обаче, полисилицият е основната суровина за производителите на полупроводникови пластини, така че за евентуалното въздействие на ценовия спад върху производствените разходи при елементите и модулите беше установено, че то се е размило по веригата на стойността. Съответните заинтересовани страни не предоставиха каквито и да било доказателства, които да поставят под съмнение тези констатации. Освен това при разследването се установи, че спадът в цените на полисилиция през разглеждания период се е отразил на средните производствени разходи при елементите и модулите на включените в извадката производители от Съюза, които са намалели в сходна степен с цените на полисилиция. Една от заинтересованите страни постави под въпрос въздействието, което са оказали санкциите, които промишлеността на Съюза е трябвало да плати поради предоговарянето на договорите за доставки. В това отношение не може да бъде изключено, че ограничен брой производители може и да са били принудени да понесат санкции за прекратяването на договори за доставка на полупроводникови пластини през разглеждания период.
Комисията обаче не откри доказателства, че тези санкции може да са оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза като цяло или че те биха били представителни за нея. Такива доказателства не бяха предоставени и от въпросната заинтересована страна. Въпреки че не може да се изключи напълно, че санкциите може да са изиграли определено отрицателно въздействие върху ограничен брой производители от Съюза, общото въздействие върху промишлеността на Съюза е в най-добрия случай незначително и, следователно, не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от цялата промишленост на Съюза. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(280)
Друга заинтересована страна твърди, че спадът в продажните цени на продукта, предмет на разследването, в Съюза се държи отчасти на спада в цените на полисилиция. В това отношение обаче следва да се отбележи, че при разследването се установи, че вносът от КНР е бил дъмпингов и в значителна степен е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Поради това спадът в цените излиза извън намаляването на производствените разходи, което може да се обясни със спада в цената на суровината. Ако спадът в цената е бил просто следствие от спада в цената на суровината, промишлеността на Съюза не би била принудена да свали продажните си цени под равнището на производствените си разходи. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(281)
Друга заинтересована страна отново посочи, че съдебното производство срещу един производител от Съюза след РП може да е оказало въздействие върху положението, в което се е намирал най-малкото той през РП. Тази страна на обясни обаче как и в каква степен подобно събитие, настъпило след РП, би могло да окаже въздействие върху положението, в което се е намирал този производител през РП. Аналогично при разследването не се установиха доказателства, сочещи наличието на подобно въздействие. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(282)
Освен това същата заинтересована страна постави под въпрос горепосочените констатации, твърдейки че не са представени доказателства. Констатациите на разследването обаче се основават на факти и достоверни доказателства, чиито неповерителни версии бяха на разположение на всички заинтересовани страни.
(283)
Поради липсата на други коментари по отношение на въздействието, оказано от цените на суровината, констатациите от съображения 191-194 от временния регламент се потвърждават.
3.7. Самопричиняване на вреда: въздействие на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, разходоефективността, вноса от страна на промишлеността на Съюза
(284)
След оповестяването на временните заключения някои заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на това, че промишлеността на Съюза не е реализирала достатъчно големи икономии от мащаба. Отново беше заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и поради това евентуално понесената от тях вреда не може да бъде приписвана на дъмпинговия внос. Друга заинтересована страна изказа твърдението, че автоматизацията на производствените процеси струва скъпо, поради което икономиите от мащаба са още по-важни с оглед намаляването на производствените разходи.
(285)
При разследването се установи, че поради дъмпинговия внос промишлеността на Съюза - дори по-големите, вертикално интегрирани производители - не е могла в пълна степен да извлече ползи от високата степен на използване на капацитета, за да постигне икономии от мащаба. Във всеки случай разследването не разкри взаимовръзка между размера, вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като тази взаимовръзка е променена от високия ценови натиск на дъмпинговия внос. Разследването показа, че ползите от икономиите от мащаба не съществуват на пазар, в който степента на използване на капацитета е ниска, което е валидно също така за китайските производители. Поради това тези аргументи бяха отхвърлени.
(286)
Освен това една от заинтересованите страни изказа твърдението, че инвеститорите и банките не биха финансирали проектите, ако производителят на модулите е твърде малък, тъй като по-големите производители предоставят по-добри гаранции и са по-подходящи за банково финансиране. Иначе казано, инвеститорите и банките не са склонни да финансират фотоволтаични проекти, в които се използват модули, произведени в Съюза. Разследването обаче показа, че евентуално съществуващите предпочитания на инвеститорите и банките за финансиране на китайски производители, които имат по-голям производствен капацитет, е следствие на нарушението на пазара на Съюза, предизвикано от дъмпинговия внос. Както е посочено по-горе в съображение 285, мащабът на производствените конвейери не е от значение, ако степента на използване на капацитета остава ниска. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(287)
Една от заинтересованите страни отново настоя, че промишлеността на Съюза е имала неблагоприятна структура на разходите в сравнение с китайските си конкуренти, тъй като те са извличали ползи от по-ниските си разходи за труд, електроенергия и от по-ниските си амортизационни разходи, като същевременно са имали най-новото оборудване. Съответната страна обаче не можа да предостави нова информация или доказателства, които да оборят констатациите, до които достигна разследването в това отношение. Отговор на твърдението, че китайските производители използват най-ново оборудване, е даден по-специално в съображение 203 от временния регламент, в което е посочено, че производителите износители от КНР не са имали никакво конкурентно предимство, по-специално защото машините и оборудването се внасят от ЕС. Поради това горните твърдения бяха отхвърлени.
(288)
Друга страна изказа твърдението, че китайските производители са имали сравнително предимство по отношение на цените на полисилиция и на икономиите от мащаба, като то е довело до по-ниска себестойност на производството. Тази страна не предостави обаче нова информация или доказателства в подкрепа на това твърдение, които да могат да оборят констатациите, посочени в съображения 195 и 196, както и в съображение 203 от временния регламент. Поради това твърденията на тази страна трябваше да бъдат отхвърлени.
(289)
Следва да се припомни, че както е посочено в съображение 203 от временния регламент и в съображение 287 по-горе, производителите износители от КНР нямат никакво сравнително предимство по отношение на суровините и оборудването, тъй като и суровините, и оборудването се внасят предимно от Съюза. Една от заинтересованите страни оспори горното, без обаче да предостави каквито и да било доказателства. Що се отнася до разходите за труд и административните разходи, включително амортизационните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за един модул през РП и за тях не може да се смята, че са изиграли съществена роля. Що се отнася до разходите за електроенергия, те са представлявали средно по-малко от 1 % от общите разходи за един модул през РП и за тях не може да се смята, че са изиграли съществена роля. Освен това твърдението, че китайските производители са използвали най-новото оборудване не беше подкрепено с доказателства.
(290)
Една от заинтересованите страни настоя освен това, че някои производители от Съюза са се снабдявали с елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Страната поиска вредата, причинена от тези трансакции, да не бъде приписвана на дъмпинговия внос. Разследването разкри обаче, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен като обем в сравнение с общото производство на Съюза; поради това отражението му - ако изобщо има такова - би било слабо изразено и за него не би могло да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(291)
Един несвързан вносител изказа твърдението,че във временния регламент не се отделя достатъчно внимание на факта, че броят на заетите лица се е увеличил през разглеждания период. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при модулите между 2009 и 2011 г. заетостта се е увеличила, а след това е спаднала през РП. При елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и е спаднала още през РП. Следва да се отбележи, че при модулите заетостта е следвала същата тенденция като производството на Съюза. Тъй като при елементите китайският износ е увеличавал пазарния си дял през целия период, промишлеността на Съюза не е могла да реализира ползи от увеличаващо се потребление, както се е очаквало. Поради това спадът в заетостта през 2011 г. и през РП отговаря на ситуация, в която дружествата или са изпаднали в несъстоятелност, или са спрели производството си на елементи.
(292)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на малкия мащаб и на липсата на икономии от мащаба. Както вече беше обяснено в съображение 285 по-горе и в съображения 195 и 196 от временния регламент, дори на глобалния пазар мащабът и, следователно, ползата от икономиите от мащаба не могат да продължат да съществуват, когато степента на използване на капацитета е като цяло ниска и когато в цял свят съществува огромен свръхкапацитет. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(293)
Освен това същата страна отново изказаха твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да постигне предимство по отношение на себестойността. Страната твърди, че това се дължи по-специално на факта, че повечето от производителите от Съюза са вертикално интегрирани. Тази страна обаче не предостави допълнителна информация в каква степен фактът, че производителите са вертикално интегрирани може да е оказал отрицателно въздействие върху структурата на тяхната себестойност. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(294)
Поради липсата на други коментари в това отношение съображения 195-206 от временния регламент се потвърждават.
3.8. Конкуренция от тънкослойните фотоволтаични продукти и други фотоволтаични технологии
(295)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни изказа отново твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията на тънкослойните фотоволтаични продукти и другите фотоволтаични технологии, тъй като те са конкурентни на продукта, предмет на разследването, особено при наземните системи и при покривните системи за търговски/индустриални обекти, които представляват значителна част от общия фотоволтаичен пазар в Съюза.
(296)
Разследването показа, че макар да са по-евтини от продукта, предмет на разследването, тънкослойните фотоволтаични продукти държат само малък дял от общия соларен пазар в Съюза, тъй като имат много по-нисък КПД и по-малка мощност от модулите от кристален силиций. Според наличната информация пазарният дял на тънкослойните продукти не е бил значителен в сравнение с общия соларен пазар в Съюза през РП. Поради това констатациите от съображение 208 от временния регламент, че макар евентуално да съществува известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тя се счита за несъществена, се потвърждават. С оглед на тези основания представените в това отношение аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(297)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че конкуренцията от страна на тънкослойните продукти вероятно е причинила съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение страната заяви, че в Германия пазарният дял на тънкослойните продукти от общия ФВ пазар е бил значителен през по-голямата част от РП и е спаднал едва в началото на 2012 г.
(298)
Разследването действително показа, че средните цени на тънкослойните продукти са били на по-ниски равнища от средните цени на продукта, предмет на разследването.
(299)
Както е посочено в съображение 296 по-горе, тънкослойните продукти имат много по-нисък КПД и по-малка изходна мощност от модулите от кристален силиций и поради това, ако изобщо съществува конкуренция с този продукти, тя не би могла да способства за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, тъй като модулите от кристален силиций са доминиращата технология на ФВ пазара на Съюза. В доклада на JRC за статуса на ФВ сектора от 2012 г. се посочва, че вследствие на спада в цените на поликристалния силиций през последните години тънкослойните продукти са изгубили пазарен дял в полза на модулите от кристален силиций.
(300)
С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията, съдържащи се в съображения 207-210 от временния регламент, се потвърждават.
3.9. Финансовата криза и нейното въздействие върху достъпа до финансиране
(301)
След оповестяването на временните заключения беше изказано твърдението, че вредоносният ефект на финансовата криза и нейното въздействие върху достъпа до финансиране следва да бъдат отделени и разграничавани и да не се приписват на дъмпинговия внос.
(302)
В това отношение следва да се посочи съображение 212 от временния регламент, в което се дискутира конкретно въздействието на финансовата криза и икономическата рецесия върху положението на промишлеността на Съюза. В това съображение е представена подробно обосновката, върху която почива констатацията, че макар да е оказала въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, финансовата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Конкретната обосновка не се оспорва от заинтересованите страни, като те не са представили и нова информация или доказателства, които да поставят под съмнение констатациите, представени в посоченото съображение. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(303)
Изказано беше също така твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на това, че тя не е успяла да намери подходящо финансиране и че Комисията трябва да разследва дали промишлеността на Съюза е поискала финансиране още докато е била печеливша. Разследването всъщност показа, че през 2010 г., когато промишлеността на Съюза е била все още печеливша, нивото на инвестициите се е увеличило при модулите и при елементите, съответно с 315 и с 10 % спрямо 2009 г. Тъй като фотоволтаичната промишленост е капиталоемка, следва да се очаква, че промишлеността на Съюза непрекъснато ще търси съответното финансиране, за да подобри разходоефективността си и да се конкурира с нелоялния дъмпингов внос. Поради това беше направено заключението, че липсата на достъп до финансиране е следствие от нарушенията, причинени от дъмпинговия внос, а не причина за тяхната поява. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(304)
След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че вредоносният ефект на финансовата криза следва да бъде отделен и разграничен и да не се прехвърля на дъмпинговия внос. Същата страна се позова на обществено достъпна информация, сочеща, че поне един производител от Съюза е възприел финансовата криза като основна причина за положението му на понасяне на вреда. Констатациите на настоящето разследване се основават на конкретни данни от дружествата, които излизат в значителна степен извън обхвата на обществено достъпните изявления на конкретните дружества. Поради това обществено достъпните изявления, към които се препраща, не могат да оборят констатациите от съображение 212 от временния регламент, в което се прави заключението, че въпреки че финансовата криза е имала известно отражение върху положението на промишлеността на Съюза, тя не би могла да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(305)
Друга заинтересована страна изказа твърдението, че следва да бъде отчетена разликата в достъпа до финансиране за промишлеността на Съюза и китайските производители износители. Същата страна изказа твърдението, че това е един от основните фактори, причинили съществената вреда на промишлеността на Съюза, а не дъмпинговият внос. Беше установено обаче, че преференциалният достъп до финансиране, който са имали редица китайски производители износители, изкривява пазара и е твърде вероятно да е една от основните причини, поради които китайските производители износители са могли да изнасят разглеждания продукт на дъмпингови цени. Поради това този фактор не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(306)
Поради липсата на други коментари по отношение на въздействието, оказано от финансовата криза, констатациите от съображения 211 и 212 от временния регламент се потвърждават.
3.10. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(307)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 213 и 215 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.11. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(308)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 215-217 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.12. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(309)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображения 218 и 219 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.13. Управленски решения
(310)
Част от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, визирано в съображение 220 от временния регламент, а именно, че съществената вреда, понесена от най-малко един производител в Съюза, се дължи на неправилни управленски решения. Страните предоставиха допълнителна информация под формата на статия от пресата. Предоставената информация обаче не може да бъде проверена и не може да обори констатациите на разследването, че управленските решения в съответното дружество са били нормални и предпазливи или не са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това горните твърдения бяха отхвърлени.
(311)
С оглед на липсата на други коментари в това отношение заключенията в съображения 220 и 221 от временния регламент се потвърждават.
3.14. Други държавни политики
(312)
Поради липсата на други искания за преразглеждане на констатациите в съображение 222 от временния регламент, същите се потвърждават.
3.15. Други аргументи
(313)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували по-рано във времето недостатъци и на липсата на политическа подкрепа от Европейската комисия през предходните години. Същата страна твърди също така, че освен националните схеми за подкрепа важни фактори на всеки един пазар са също така населението, БВП, потреблението на електроенергия, възможностите за финансиране и за свързване към мрежата. Тя обаче не успя да обоснове твърдението си, поради което то беше отхвърлено.
(314)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на съществували по-рано във времето недостатъци. Твърдението обаче не беше анализирано, нито бяха представени доказателства в негова подкрепа; поради това то трябваше да бъде отхвърлено.
4. Кумулативна оценка на останалите фактори, за които е установено, че имат принос към вредата
(315)
Разследването показа, че е възможно следните други фактори да са имали принос към вредата: внос на разглеждания продукт от Тайван; спад в нивата на ПЦ; дългосрочни договори за поликристален силиций в случая на ограничен брой производители от Съюза; финансовата и икономическа криза.
(316)
Както беше показано в точки 3.1 и, съответно, 3.6 по-горе, възможният принос на вноса от Тайван и на дългосрочните договори за поликристален силиций на ограничен брой производители от Съюза е в най-добрия случай незначителен, тъй като той е бил разпределен по-нататък по веригата.
(317)
Що се отнася до финансовата и икономическа криза, разследването показа, че основната трудност пред промишлеността на Съюза при осигуряването на достъп до капитала, необходим за инвестиции, е бил дъмпинговият внос, който е попречил на промишлеността на Съюза да продава продуктите си на печалба, при положение че пазарът на Съюза е отбелязал голям растеж (2009-2011 г.).
(318)
Що се отнася до ПЦ, третите страни не успяха да докажат, че равнищата на ПЦ по време на ПР са били толкова ниски, че са попречили на производителите от Съюза да продават разглеждания продукт на цени, които не им причиняват вреда. Институциите са на мнение, че намаляването на равнищата на ПЦ може да обясни свитото търсене, тъй като инвестициите в някои райони вече не са жизнеспособни. То обаче не може да прекъсне причинно-следствената връзка, дори ако бъдат взето заедно с други фактори, за които е установено, че са допринесли за вредата, тъй като и тогава е на равнище, което, при условие че няма дъмпингов внос, би позволило на производителите от Съюза да продават продуктите си на цени, които не им причиняват вреда.
(319)
Поради това дори и да бъде оценен кумулативният ефект от четирите други фактора, които евентуално са допринесли към вредата, причинно-следствената връзка между дъмпинга и вредата не се прекъсва.
5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(320)
Всички ефекти от факторите на вредата, различни от дъмпинговия внос, бяха анализирани поотделно и заедно. Вследствие на това се стигна до заключението, че общата оценка на всички фактори, които евентуално са имали отражения върху положението на вреда, в което се е намирала промишлеността на Съюза (т.е. внос от трети страни, ПЦ, въздействие на цените на суровината, финансова криза), не може да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по-специално като ниски цени и финансова загуба, дължаща се на проникването на разглеждания продукт под формата на евтин внос в значителни количества от КНР. Въз основа на горното временните констатации, посочени в съображения 223 и 224 от временния регламент, а именно, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(321)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни изказа твърдението, че оценката на интереса на Съюза не се базира на представителен брой стопански субекти.
(322)
Комисията влезе във връзка с различни стопански субекти по следния начин.
(323)
Несвързани вносители: Както е посочено в съображение 12 от временния регламент, Комисията се свърза с всички 250 несвързани вносители, за които беше информирал жалбоподателят, и подбра временна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, която да обхване най-големия възможен представителен обем внос, който може в разумна степен да се очаква да бъде разследван за наличното време. Както е обяснено в съображения 12 и 232 от временния регламент обаче само за едно от дружествата, временно избрани за включване в извадката, след проверка се потвърди, че то действително е несвързан вносител. След публикуването на временния регламент още петнадесет несвързани вносители, изпратили първоначално формуляр за включване в извадката на етапа на започване на процедурата, но невключени в извадката, бяха поканени да продължат да съдействат на разследването. Шест от тях приеха и получиха въпросника, като пет представиха попълнен въпросник и отговорите на трима от тях бяха счетени за достатъчно изчерпателни. Окончателната извадка от несвързани вносители поради това включваше четири несвързани вносители, представляващи от 2 до 5 % от вноса на разглеждания продукт. Що се отнася до малкия процент, трябва да се има предвид, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза не се осъществява чрез несвързани вносители, както се обяснява в съображение 12 от временния регламент.
(324)
Стопански субекти, различни от несвързаните вносители (стопански субекти нагоре и надолу по веригата): както е посочено в съображение 226 от временния регламент, Комисията изпрати и конкретни въпросници до близо 150 стопански субекти, включително до тези несвързани вносители, които бяха заявили своя интерес след започването на разследването и които следователно имаха възможността да предоставят имаща отношение информация на Комисията. Под внимание в разследването бяха взети освен това не само отговорите на въпросниците, но и поддаващите се на проверка и надлежно обосновани коментари и изявления, направени от заинтересованите страни в рамките на определения срок, независимо дали съответните страни са отговорили на въпросника или не. AFASE по-специално изпрати на Комисията коментари от името на своите членове - стопански субекти от сферата на ФВ енергията, които също бяха анализирани.
(325)
С оглед на горното бяха събрани достатъчно елементи, даващи възможност за солидна оценка на интереса на Съюза. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(326)
Една от заинтересованите страни поиска от Комисията да разясни как е боравила с попълнените от вносители въпросници, за които е счела, че са подадени от стопански субекти надолу по веригата.
(327)
В отговор на това искане следва да се разясни, че 36-те отговора, посочени в съображение 241 от временния регламент, се отнасят до отговори на приложение Б към известието за започване на процедура, чиято цел е да се състави извадка от несвързани вносители, ако това е уместно.
(328)
Що се отнася до отговорите на въпросниците, представени от двамата стопански субекти, посочени в съображение 12 от временния регламент, единият от тях беше взет под внимание в съответния анализ на стопанските субекти надолу по веригата. Вторият оператор представи допълнителна информация, от която става ясно, че противно на посоченото в съображение 12 от временния регламент, той е на практика вносител на модули, но не и вносител на елементи. Независимо от това информацията, предоставена в отговора му на въпросника, не беше достатъчна, за да бъде включена в анализа на несвързаните вносители, поради факта, че предоставените отговори бяха непълни.
(329)
След налагането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения за проверка в обектите на две дружества, разработващи проекти (вж. съображение 8 по-горе). Освен това шестте отговора на специалните въпросници (вж. съображение 324) от страна на доставчици на услуги, работещи също така във фотоволтаичния сектор (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), за които първоначално беше счетено, че не са достатъчно изчерпателни (вж. съображение 241 от временния регламент) бяха анализирани и взети под внимание за целите на настоящото разследване (вж. съображения 369-371 по-долу).
(330)
В резюме за анализа на интереса на Съюза се разчиташе на следната информация:
-
отговорите на въпросника, получени от осемте включени в извадката несвързани вносители, както и отговорите на специалния въпросник, получени от осем стопански субекта нагоре по веригата и от тринадесет стопански субекта надолу по веригата (седем дружества, разработващи проекти/монтажници; шест доставчици на услуги, които работят и в сектора на ФВ енергията) от общо 150 стопански субекта, заявили интереса си след започването на процедурата и получили специалните въпросници;
-
данните, проверени по време на проверките на място в обектите на осем производители от Съюза, един несвързан вносител, двама стопански субекти нагоре по веригата, четирима стопански субекти надолу по веригата (дружества, разработващи проекти/монтажници) и едно сдружение (вж. съображение 17 от временния регламент и съображение 8 по-горе).
-
данните относно интереса на Съюза, предоставени от други заинтересовани страни, включително от сдружения, както и обществено достъпни данни относно развитието на ФВ пазара в Европа, по-специално: Глобални пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор за 2013-2017 г., изготвен от EPIA.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(331)
Част от заинтересованите страни оспориха заключението, че промишлеността на Съюза би могла да извлече ползи от налагането на евентуални мерки, като посочиха, че: i) мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си; ii) промишлеността на Съюза разполага с малки производствени съоръжения и поради това не е в състояние да задоволява търсенето за определени видове инсталации, като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации; iii) производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране; iv) налагането на мита върху елементите дефакто ще увеличи производствените разходи на производителите на модули от Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите; v) при значителен спад на китайския внос производителите от други трети държави най-вероятно ще се възползват от положението на по-малък внос от КНР.
(332)
Що се отнася до твърдението, че мерките ще ограничат търсенето на фотоволтаични продукти в Съюза и поради това промишлеността на Съюза няма да може да увеличи продажбите си, следва да се отбележи, че съответните страни не можаха да предоставят поддаващи се на проверка доказателства за съществуване на пряка връзка между налагането на мерките и намаляването на търсенето на фотоволтаични продукти, за което се доказа, че в течение на годините се влияе от няколко фактора.
(333)
В отговор на твърдението, че промишлеността на Съюза има малки производствени съоръжения и поради това не може да удовлетвори търсенето на определени видове инсталации като покривни инсталации за търговски обекти и големи наземни инсталации, следва да се отбележи, че разследването показа, че промишлеността на Съюза има капацитета да доставя и инсталациите с търговско и промишлено предназначение (от 40 kW до 1MW), и инсталациите от пазарния сегмент на доставчиците на електроенергия (от 1 MW до 10 MW). Освен това при разследването не бяха намерени доказателства, че в един и същ проект не могат да се използват продукти, доставяни от различни производители. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(334)
Аргументът, че промишлеността на Съюза не би извлякла полза от мерките, защото производителите от Съюза не са подходящи за банково финансиране и че инвестиционните фондове не биха приели да финансират проекти, в които се използват произведени в ЕС модули, не беше потвърден. Във всеки случай се очаква, че налагането на мерките ще възстанови равнопоставените пазарни условия, което следва да възвърне увереността на инвеститорите, включително на тези от банковия сектор, в способността на производителите от Съюза да разработват жизнеспособни проекти. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(335)
Що се отнася до твърдението, че налагането на мита върху елементите де факто ще увеличи производствените разходи на производителите от Съюза и ще ги направи по-малко привлекателни за потребителите, следва да се посочи, че макар че не е изключено, че вследствие налагането на митата може да настъпи известно увеличение на цените, следва да се има предвид също така, че според информация от обществено достъпни източници тенденцията при цените на модулите и елементите е низходяща. Следователно, дори ако цената на елементите евентуално се увеличи като следствие от мерките, общата низходяща тенденция в цените следва да доведе до спадане на цената на модулите. Въпросните производители могат да решат също така да се снабдяват с елементи в Съюза, а не от КНР. И на последно място, очаква се че налагането на мерките ще увеличи използването на капацитета на производителите на елементи в Съюза и така ще увеличи икономиите от мащаба, които генерират те вследствие на намалените разходи. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(336)
Аргументът, че при значително намаление на китайския внос след налагане на мерките други трети държави, а не промишлеността на Съюза, най-вероятно ще се възползват от тази ситуация, не се потвърди от разследването. При разследването не се установиха ясни индикации, че други трети държави биха насочили масирано своя износ към пазара на Съюза, по-специално като се има предвид вероятното разрастване на пазарите на други трети държави, по-специално в Азия, което прогнозират обществено достъпни източници на информация. И на последно място, липсват индикации, че дори при увеличение на вноса от други трети държави вследствие на намаляването на китайския внос, промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да се конкурира с вноса от тези трети държави.
(337)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че е нереалистично да се очаква появата на устойчива промишленост на Съюза, произвеждаща модули и елементи, тъй като няма рационален инвеститор, който би инвестирал в производителите на Съюза, които според същите заинтересовани страни страдат от неблагоприятна структура на разходите и поради това не могат да произвеждат на конкурентни цени. В хода на разследването не се потвърди, че промишлеността на Съюза страда от неблагоприятна структура на разходите, както се обяснява в съображения 202 и 203 от временния регламент. Поради това липсата на дъмпингов внос и използването на производствения капацитет в по-голяма степен следва да доведе до икономии от мащаба и да даде възможност за появата на устойчива промишленост на Съюза. С оглед на горното твърдението беше отхвърлено.
(338)
Една от страните изказа твърдението, че търсенето в Съюза се определя от развитието на ПЦ и че очакваната от инвеститорите възвращаемост на инвестициите е свързана с това развитие. По-специално се твърди, че ако цените в Съюза се повишат вследствие на митата и ПЦ не последват в съответната степен това увеличение, търсенето ще спадне и промишлеността на Съюза няма да извлече ползи от наложените мита.
(339)
В отговор на горното твърдение следва да се отбележи, че въпреки корелацията между равнището на ПЦ и търсенето на ФВ инсталации, събраните в хода на разследването доказателства сочат, че бъдещото търсене ще зависи във все по-малка степен от ПЦ и други схеми за подкрепа, тъй като е твърде вероятно при някои видове инсталации на редица места в Съюза да е постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (вж. съображение 260 по-горе). Освен това очакваната възвращаемост на инвестициите следва да се основава на справедливи пазарни цени. И най-накрая, както се посочва в съображение 335 по-горе, въпреки че не е изключено след налагането на мерките да се стигне до известно увеличение на цените, следва да се отбележи, че обществено достъпните източници на информация сочат, че общата тенденция е низходяща. Поради това твърдението се отхвърля.
(340)
Заинтересовани страни посочиха, че тъй като търсенето на соларни панели се определя от схемите за подкрепа, по-специално от ПЦ, и от равнището на цените на електроенергията за крайния потребител (които от своя страна определят изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници), ценовата еластичност на търсенето може да бъде много голяма. Въпреки констатацията, че едно значително увеличение на цените може поради естеството на пазара да доведе до значително намаляване на търсенето, която се сочи от съответните заинтересовани страни, да е вярна, твърдението трябваше да бъде отхвърлено, тъй като е много слабо вероятно увеличението на цените, произтичащо от мерките, да бъде значително и по-специално поради следните причини. На първо място, всички налични източници потвърждават, че значителният спад, регистриран в цената на разглеждания продукт през РП и от края на РП до днес, ще се запази.
На второ място, икономическият ефект от ангажимента за спазване на минимален ценови праг, който Комисията прие, се изразява в това, че китайските производители износители ще доставят разглеждания продукт на минимална вносна цена 60 c/W, което е много под цената, наблюдавана през РП, в обем, който в общи линии съответства на техния сегашен пазарен дял. При това ценово равнище е твърде слабо вероятно търсенето да намалее значително, тъй като то гарантира достатъчно търсене и при сегашното равнище на подкрепа, предоставяно от схемите за подкрепа, и при сегашните равнища на изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Освен това се очаква цената на електроенергията за крайни потребители да се увеличи, докато се очаква цената на разглеждания продукт да спадне. Формулата за индексиране на ангажимента за спазване на минимален ценови праг гарантира, че по отношение на минималната вносна цена се отчитат по-нататъшните спадове в цената на разглеждания продукт. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(341)
Няколко заинтересовани страни настояха отново на твърдението, че интересът на промишлеността на Съюза не е значителен, тъй като добавената стойност, създавана от секторите нагоре и надолу по веригата, е много по-голяма от добавената стойност, създавана от промишлеността на Съюза във веригата на стойността във фотоволтаичния сектор. Аргументът, че различните сегменти във фотоволтаичния сектор имат различна добавена стойност не се оспорва. Както е посочено в съображение 228 от временния регламент, при разследването се установи, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда, причинена от нелоялни търговски практики. Някои производители от Съюза определено вече са били принудени да затворят обектите си, като влошаването на това положение изглежда сигурно, ако не бъдат наложени мерки. Всички сегменти във фотоволтаичния сектор са тясно свързани и изчезването на производството на Съюза би било пагубно за целия фотоволтаичен сектор, като би го направило изцяло зависим от външни доставки. Поради това, а и поради причини във връзка със сигурността на доставките твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(342)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни отново повтори твърдението си, че по-високата добавена стойност, създавана от промишлеността нагоре и надолу по веригата в сравнение с промишлеността на Съюза, произвеждаща разглеждания продукт, е от значение при решението за налагането на антидъмпингови мита. В това отношение се потвърждава, че при оценката на интереса на Съюза институциите са преценили и положителните, и отрицателните последици, които митата евентуално могат да имат за стопанските субекти. Тъй като въздействието върху промишлеността нагоре и надолу по веригата е ограничено, мерките ще дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносния дъмпинг.
(343)
Една от заинтересованите страни оспори броя на работните места, които биха били запазени с налагането на мерките. Тя изказа твърдението, че промишлеността на Съюза дава заетост на около 6 000 души, а не на 25 000, като се посочва в съображение 229 от временния регламент.
(344)
В подкрепа на горното твърдение обаче не бяха предоставени доказателства, поради което то беше отхвърлено. Следва да се изясни, че с оглед на изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта, заетостта в промишлеността на Съюза през РП възлезе на прибл. 21 000 лица. Заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че броят на заетите в промишлеността на Съюза се е променил значително след РП.
(345)
В заключение при разследването се доказа, че поради дъмпинговия внос от КНР промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, като не е била в състояние да постигне възвращаемост на инвестицията чрез реализиране на продажби на печалба. Очаква се налагането на мерки да възстанови равнопоставените условия на търговия на пазара на Съюза и да даде възможност на промишлеността на Съюза да се конкурира на равнопоставена основа. Вероятният спад във вноса от КНР следва да даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи продажбите си в Съюза и така по-добре да използва наличния производствен капацитет в краткосрочен план. Оттам може да се стигне съответно и до икономии от мащаба. Въпреки че е възможно цените на сходния продукт да се повишат за кратък период от време поради въвеждането на мерките, общата низходяща тенденция при цените вероятно ще се запази благодарение, от една страна, на още по-големия спад в производствените разходи за продукта, предмет на разследването, и, от друга, благодарение на конкурентния натиск от производителите от трети държави, които също биха се конкурирали на пазара на Съюза.
(346)
Поради липсата на други коментари съображения 227 и 231 от временния регламент се потвърждават, с изключение на цифрата за заетостта, коментирана в съображение 344 по-горе.
3. Интерес на несвързаните вносители
(347)
След оповестяването на временния регламент несвързаният вносител, който представи отговор на въпросника преди налагането на временните мерки и който беше кандидат за оформянето на временната извадка, изказа твърдението, че заключенията по отношение на въздействието на мерките върху несвързаните вносители се основават само на отговорите от неговия въпросник, който не може да се счита за представителен.
(348)
Констатациите на временния регламент по отношение на несвързаните вносители се базират на едно дружество, тъй като, както е обяснено в съображение 232 от временния регламент, основната дейност само на един от тримата временно включени в извадката вносители се заключава в търговия с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 21, след налагането на временните мерки извадката беше разширена, беше установен контакт с повече несвързани вносители и от петте допълнително получени отговора на въпросника три бяха достатъчно изчерпателни и дадоха възможност за солидна оценка. Поради това на окончателния етап извадката от несвързани вносители беше разширена и включи четирима вносители. Като цяло през РП дейността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители във връзка с разглеждания продукт варираше между 60 и 100 % от общата им стопанска дейност. Освен това четиримата съдействащи несвързани вносители получаваха от КНР между 16 и 100 % от общия си внос на модули, като само един от тях се снабдяваше изключително от засегната държава. През РП рентабилността на четиримата включени в извадката съдействащи несвързани вносители във връзка с разглеждания продукт беше средно 2,3 %.
(349)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че въздействието на митата върху несвързаните вносители е било недооценено, тъй като в краткосрочен план няма алтернативни източници за доставките, които да могат да заместят китайския внос на разглеждания продукт, ако бъдат наложени мита и че промяната на източника на доставки е трудна с оглед на факта, че основното производство е в КНР и това би предполагало значителни допълнителни разходи.
(350)
В това отношение следва да се припомни, че налагането на мерките не следва да доведе до премахване на вноса на разглеждания продукт от КНР. При разследването се установи, че възможният спад във вноса от КНР ще засегне по-специално тези вносители, които се снабдяват с продукта изключително и само от КНР, което е валидно само за един от четиримата съдействащи несвързани вносители. Що се отнася до ефекта от мерките върху финансовото състояние на несвързаните вносители, не е изключвана възможността той да бъде отрицателен, но се стигна до заключението, че в голяма степен това ще зависи от техния капацитет да променят източниците си на доставки или да прехвърлят поне част от възможното увеличение на цената на своите клиенти. За стопанските субекти, които внасят продукта и от други източници, различни от КНР, или внасят и други продукти, различни от разглеждания продукт, отрицателният ефект ще бъде още по-ограничен. Поради това Комисията счита, че макар да е вероятно да има отрицателно въздействие върху вносителите на разглеждания продукт, средностатистически то ще бъде ограничено.
(351)
Един несвързан вносител изказа твърдението, че трябва да инвестира значителен брой работни часове и средства, преди да приеме продуктите на нов доставчик. В това отношение в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше изказано твърдението, че на екипа, провеждащ проверката, са били предоставени имащи отношение доказателства по време на посещението на място относно изискването за продължително изпитване, което вносителят трябва да направи, преди да вземе решението да се снабдява от конкретен износител.
(352)
Признава се, че създаването на нови взаимоотношения между вносител и доставчик може да бъде свързано с допълнителни разходи и вложено време (напр. за изпитване на продукта). Същевременно смяната на доставчици изглежда да е нормален риск, пресметнат в професионалната дейност на вносителя, и се свързва с факта, че ФВ пазарът узрява и поради това преминава през непрестанни промени (напр. изпадане в несъстоятелност, консолидации и др.), които налагат преминаване към нови доставчици. Освен това може да се приеме, че новите видове модули, които постоянно достигат до пазара (такива, които съдържат напр. нови характеристики във връзка с ефективността) също трябва да бъдат изпитвани. В това отношение изпитването на нов продукт (дори когато той произхожда от същия доставчик) е по-скоро стандартна, а не необичайна дейност. Поради това твърдението се отхвърля.
(353)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения две страни отново настояха, че интересът на несвързаните вносители не е бил отчетен коректно. Една страна изказа твърдението, че поради липсата на неповерителна версия на отговорите на въпросниците на допълнително включилите се съдействащи вносители не е имало възможност за коректна оценка от страна на заинтересованите страни. Тя постави под въпрос оценката на Комисията по отношение на вероятността вносът в Съюза от други трети страни да се увеличи и така да се появи възможност за вносителите да сменят доставчиците си, като изказа в това отношение твърдението, че пазарите на третите държави са въз възход. Страната изказа твърдението, че подобно допускане противоречи на заключенията от съображение 336, в което се казва, че вносът от други трети държави не би бил голям. Друга страна постави под въпрос доколко Комисията е спазила принципа за недискриминация, тъй като в оценката на Комисията на производителите от Съюза е било отделено повече внимание, отколкото на останалите стопански субекти.
(354)
На първо място, следва да се потвърди, че неповерителните версии на въпросниците, получени след публикуването на временния регламент от допълнително включилите се съдействащи вносители, бяха включени в преписката, която е на разположение на заинтересованите страни. На второ място, няма противоречие между допускането, че вносът от други трети страни може да се увеличи като реакция на по-малкия внос от КНР и че подобно увеличение не следва да бъде голямо по обем с оглед на увеличаващото се търсене на ФВ инсталации по цял свят. Същевременно тъй като се очаква промишлеността на Съюза да си възвърне известна част от пазарния дял, държан преди това от продукти от КНР, не може да се изключи настъпването на известна загуба на възможности за бизнес за несвързаните вносители. Следва да се отбележи обаче, че се очаква общият размер на ФВ пазара да продължи да се увеличава в дългосрочен план, тъй като на все повече места има изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. На последно място, следва да се изясни, че въпреки че при всички разследвания за търговска защита положението на промишлеността на Съюза се оценява с цел да се установи дали тя е понесла значителна вреда поради дъмпинговия внос, в контекста на анализа на интереса на Съюза интересът на промишлеността на Съюза се оценява на равна нога с този на останалите стопански субекти, включително несвързаните вносители. Следва да се изясни също така, че разследването доколко промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда се подчинява по-специално на член 3, параграф 5 от основния регламент, в който са определени минималните изисквания за подобни разследвания. Интересът на Съюза се анализира едва след като се е стигнало до категорично установяване на вредоносен дъмпинг в съответствие с изискванията, определен в член 21 от основния регламент. В резултат на това беше счетено, че вероятното отрицателно въздействие на мерките върху някои вносители, по-специално върху тези, които се снабдяват изключително от КНР, не надделява над ползите от налагането на мерките за промишлеността на Съюза и средно- и дългосрочните ползи за ФВ пазара в Съюза, до които ще доведе лоялната конкуренция.
(355)
Поради липсата на други коментари и въз основа на информацията, обхващаща четиримата включени в извадката вносители, съображения 233 и 234 от временния регламент се потвърждават.
4. Интерес на стопанските субекти нагоре по веригата
(356)
След оповестяването на временните заключения няколко страни отново изказаха твърдението, че по-голямата част от вложенията във веригата на стойността във ФВ сектора идват от Съюза и че това положение на предимство може да престане да съществува, ако се наложат мита, тъй като поради митото производството в КНР на разглеждания продукт ще намалее. В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните посочи, че мерките в този случай могат да задействат други мерки, които КНР може да наложи на продукти от Съюза.
(357)
В това отношение, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, се очаква китайският внос да продължи да захранва пазара на Съюза, дори ако има наложени мита. Освен това различни обществено достъпни източници във ФВ сектора, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., посочват, че вероятното свиване на търсенето в Съюза следва да бъде само краткосрочно (през 2013 и 2014 г.), тъй като потреблението в Съюза ще се увеличи през следващите години. Освен това, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, справянето с нелоялните търговски практики вероятно ще даде възможност да се постигне устойчив растеж на ФВ пазара в Съюза в средно- и дългосрочен план, от който следва да се възползват всички стопански субекти в Съюза. И на последно място, що се отнася до твърдението за възможни ответни мерки от страна на КНР в този случай, следва да се припомни, че КНР, като всеки други член на СТО, може да прибегне до разследвания за търговска защита само ако те са мотивирани от обстоятелствата и всяко подобно разследване трябва да се подчинява на строгите правила на СТО. Комисията следи всички подобни разследвания, за да гарантира спазването на правилата на СТО. Поради това твърдението се отхвърля.
(358)
Някои страни оспориха заключението от съображение 239 от временния регламент, че свитият внос на стопанските субекти от Съюза нагоре по веригата може да се компенсира от износ към други пазари, като изказаха твърдението, че митата биха ограничили в световен мащаб търсенето на продукта.
(359)
В това отношение следва да се отбележи, на първо място, че не се очаква вследствие на митата китайският внос да изчезне напълно. Освен това информацията, събрана в хода на разследването, не показва пряка връзка между развитието на вноса от КНР на пазара на Съюза и износа от КНР за други пазари. Освен това обществено достъпни източници, например Глобалните пазарни прогнози за фотоволтаичния сектор на EPIA за 2013-2017 г., посочват, че ФВ пазарът по цял свят ще продължи да бележи ръст през следващите години. Що се отнася до китайския пазар, налице са индикации, че вътрешното потребление в КНР ще се увеличи чувствително (това се посочва например от EPIA). С оглед на горното не се очаква износът на стопанските субекти от Съюза, разположени нагоре по веригата, за КНР да намалее значително вследствие на налагането на мерките.
(360)
Следва да се отбележи също така, че свиването на търсенето в Съюза през 2013 и 2014 г., посочено в съображение 357 по-горе, може да окаже отрицателно въздействие върху стопанските субекти нагоре по веригата. То обаче не може да бъде свързано - поне що се отнася до основната му част - с митата, тъй като подобно въздействие се прогнозираше много преди налагането на временните мерки. Освен това, що се отнася до производителите от Съюза на оборудване за ФВ промишлеността, както се посочва в съображение 239 от временния регламент, поради съществуващия значителен неизползван капацитет в КНР е слабо вероятно техният износ за КНР да се увеличи значително, дори и при сценария, при който китайските производители са увеличили производствените си обеми. И на последно място, информацията, събрана по време на разследването, сочи, че производителите на оборудване също могат да бъдат засегнати от китайския 12-ти петилетен план за соларната фотоволтаична промишленост, в който се предвижда до 2015 г. 80 % от производственото оборудване за елементи да се произвежда в КНР. Ако тази промяна бъде постигната в съответствие с правилата на СТО, това може допълнително да ограничи възможностите на производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(361)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения ПКНР изказа твърдението, че 12-тия петилетен план за развитие на соларната фотоволтаична промишленост съдържа само някои общи ръководни принципи, които не са обвързващи, тъй като прилагането на плана не е предвидено и поради това той не следва да се счита за индикация, че възможността производителите на оборудване в Съюза да се конкурират на китайския пазар ще бъде ограничена. В това отношение следва да се отбележи, че ПКНР е включило ФВ промишлеността сред стратегическите отрасли в 12-тия петилетен план и е изготвило и специален план за соларната фотоволтаична промишленост. В този план ПКНР заявява подкрепата си за „предприятията с високи постижения“ и за „предприятията от ключово значение“, поема ангажимента да „насърчава провеждането на различни политики в подкрепа на сектора на фотоволтаичните изделия“ и „да формулира цялостното изготвяне на помощни политики в областта на промишлеността, финансите, данъчното облагане …“. Освен това, тъй като планът съдържа основни насоки, които да бъдат следвани от китайската промишленост през петгодишния период, той оказва голямо въздействие върху стопанския ландшафт, както в КНР, така и в страните, които търгуват с КНР. Като се има предвид горното, налице са ясни индикации, че свободата на избор на китайските производители на елементи и конкурентния натиск на производителите от Съюза, произвеждащи оборудване и изнасящи за китайския пазар, се ограничава от плана. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(362)
Един съдействащ производител на суровина оспори прогнозата, че други пазари ще компенсират намалялото производство на китайския пазар, с оглед на значителния въведен производствен капацитет в КНР, който не може лесно да бъде построен на друго място.
(363)
С оглед на заключенията от съображение 359 по-горе това твърдение беше отхвърлено, тъй като няма индикации за намаляло, както се твърди, производство на китайския пазар.
(364)
Една от заинтересованите страни оспори броя на заетите в сектора нагоре по веригата, цитиран в съображение 236 от временния регламент.
(365)
Следва да се изясни, че броят 4 200 заети, докладван във временния регламент, се отнася само до съдействащите стопански субекти нагоре по веригата, например производители на оборудване и доставчик на поликристален силиций, въз основа на отговорите на въпросника, а не за целия сектор.
(366)
След изключването на полупроводниковите пластини от обхвата на продукта производителите от Съюза на този продукт следва независимо от това да извлекат ползи от налагането на митата, тъй като се очаква промишлеността на Съюза да увеличи производството си на елементи и модули.
(367)
Поради липсата на други коментари съображения 235 и 240 от временния регламент се потвърждават.
5. Интерес на стопанските субекти надолу по веригата
(368)
Както е посочено в съображение 329 по-горе, след налагането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения за проверка при две дружества, разработващи проекти.
(369)
В допълнение към седемте отговора на въпросника от стопански субекти надолу по веригата, чиято дейност е пряко свързана със сходния продукт (а именно дружества, разработващи проекти, и монтажници), анализът на които представляваше базата за оценката на стопанските субекти надолу по веригата във временния регламент, допълнително бяха анализирани още шест въпросника, предоставени на ранния етап на разследването, за които първоначално беше счетено, че не са достатъчно изчерпателни (вж. съображение 241 от временния регламент), тъй като те даваха допълнителни индикации относно относителната значимост на тяхната дейност във връзка с ФВ сектора, в сравнение с дейността им като цяло.
(370)
Шестимата допълнителни стопански субекти бяха доставчици на услуги във ФВ сектора (логистика, транспорт, връзки с обществеността и др.), т.е. стопански субекти, чиято дейност не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването. Въпреки някои недостатъци на отговорите, данните от въпросниците показаха, че дейността на тези стопански субекти във връзка с ФВ сектора е незначителна в сравнение с дейността им като цяло. По време на РП дейността им във връзка с ФВ сектора е представлявала средно едва около 5 % от общия им оборот и 8 % от общата осигурявана от тях заетост. Рентабилността е била средно около 7 %. Следва да се отбележи обаче, че данните относно рентабилността не бяха пълни, тъй като не всички стопански субекти дадоха информация по тази точка.
(371)
Въз основа на допълнителния анализ се стигна до заключението, че в светлината на представените данни е слабо вероятно евентуалното въздействие на мерките върху икономическото положение на доставчиците на услуги във ФВ сектора да бъде значително.
(372)
След оповестяването на временните и на окончателните заключения няколко страни оспориха представителността на данните за стопанските субекти надолу по веригата по отношение на оборота, рентабилността и заетостта, получени от Комисията от отговорите на седемте стопански субекти надолу по веригата. AFASE представи „проучване“, проведено сред членовете ѝ (монтажници) с цел да илюстрира, че за повечето монтажници ФВ бизнесът представлява основният им източник на доход. AFASE изказа също така твърдението, че стопанските субекти надолу по веригата, и по-специално монтажниците, за разлика от констатациите, посочени в съображение 242 от временния регламент, биха реализирали само едноцифрени маржове на печалба, които не позволяват абсорбирането на митата.
(373)
Що се отнася до представителността на данните, използвани във временния регламент, Комисията използва всички данни, предоставени от въпросните стопански субекти надолу по веригата, попълнили специалния въпросник, както и изявленията на AFASE, както е обяснено в съображение 330 по-горе.
(374)
Що се отнася до твърдението, че ФВ бизнесът представлява основен източник на доходи за монтажниците, допълнително направеният анализ на отговорите на въпросниците, дадени от седемте стопански субекти надолу по веригата (монтажници и дружества, разработващи проекти) потвърди, че дейността, пряко свързана със сходния продукт, предмет на разследването, представлява средно около 42 % от дейността им като цяло, а рентабилността е средно в размер на 11 %. Когато се имат предвид и техните дейности, които не са пряко свързани с продукта, предмет на разследването, цялостното им значение се увеличава чувствително при трима от седемте стопански субекти. Поради това съответният процент през РП би бил от около 45 до 100 %. Освен това за седемте стопански субекти (монтажници и дружества, разработващи проекти) рентабилността на ФВ дейността, включително на дейността, която не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването, би възлизала на около 9 % средно. По отношение на заетостта за седемте оператори ФВ дейността, включително дейността, която не е пряко свързана с продукта, предмет на разследването, би възлизала през РП на около 660 работни местна на пълно работно време. Освен ФВ проекти и инсталации тези стопански субекти са имали дейност във връзка с инсталации за енергия от вятъра и производство на електрическо оборудване.
(375)
Счита се, че евентуалното отражение на мерките върху стопанските субекти надолу по веригата трябва да бъде оценено най-вече на база тяхната дейност, пряко свързана с продукта, предмет на разследването, която през РП е достигнала равнище на рентабилност средно 11 %. Дори обаче оценката да бъде на база ФВ дейността, която не е свързана с продукта, предмет на разследването, заключенията биха били сходни със заключението от етапа на временните заключения, тъй като общо взето различните фактори, взети под внимание, а именно рентабилността и възможността за абсорбиране на митото, не се променят значително (рентабилността спада от средно 11 на средно 9 %). В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните, в чиито обекти Комисията проведе посещение за проверка, оспори представителността на заключението относно рентабилността на монтажниците и дружествата, разработващи проекти, което според нея се базира на една-единствена трансакция. Твърдението беше отхвърлено, тъй като Комисията изчисли рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата въз основа на всички данни, представени от стопанските субекти надолу по веригата в отговорите на въпросника.
(376)
Що се отнася до проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, на първо място следва да се отбележи, че всички стопански субекти имаха възможността да заявят интереса си при започването на разследването и да отговорят на специалния въпросник, разработен за стопански субекти надолу по веригата, в който се изисква необходимата информация за оценката на отражението на митата върху тези стопански субекти. На второ място, в проучването не е посочена самоличността на монтажниците, което не дава възможност за проверка, например на относимостта и надеждността на предоставените данни. На трето място, въпреки че част от въпросите, зададени в това проучване, касаят капацитета на монтажниците да абсорбират евентуалните мита, в него не се говори за печалбата, реализирана от тях през РП, и по този начин се изпуска един важен за оценката на отражението на мерките елемент. Поради това от предоставеното проучване не могат да се направят значими изводи.
(377)
Няколко страни оспориха заключенията от съображения 247-250 от временния регламент, че работните места надолу по веригата ще понесат отрицателно въздействие в краткосрочен план и че общото въздействие ще бъде отрицателно, но само в ограничена степен с оглед на факта, че се прогнозира, че ФВ пазарът в Съюза ще се разраства в средно- до дългосрочен план. Някои страни изказаха също така твърдението, че по-специално монтажниците, които зависят от ФВ инсталациите, ще бъдат засегнати от спада в търсенето.
(378)
Евентуалната загуба на работни места вследствие налагането на митата беше допълнително анализирана. Като цяло информацията, събрана по време на разследването, потвърди, че секторът надолу по веригата е претърпял загуба на работни места вследствие на свиването на търсенето на ФВ инсталации в Съюза, което е било в размер на 5 GW между 2011 и 2012 г., както вече беше посочено в съображение 246 от временния регламент. Тази загуба на работни места не може да бъде свързана с мерките, тъй като тя отразява еволюцията на пазара. Освен това през 2013 и 2014 г. се предвижда допълнително свиване на търсенето, което най-вероятно ще доведе до загуба на още работни места във ФВ сектора. Аналогично, подобно развитие на търсенето беше прогнозирано от големите изследователски центрове като EPIA преди започването на разследването, поради което подобна загуба на работни места не може да се отдава на налагането на мерките.
(379)
Промишлеността на Съюза представи проучване от консултантската фирма PriceWaterHouseCoopers (PWC) относно възможния ефект на мерките върху работните места, свързани с ФВ сектора. Проучването на PWC се позовава на по-ранно проучване на консултантската фирма Prognos, в което се предвижда крупна загуба на работни места на ФВ пазара вследствие налагането на мерките и което е представено от AFASE преди налагането на временните мита и се дискутира в съображения 243-246 от временния регламент. В проучването на PWC се критикува проучването на Prognos, като се изтъква фактът, че общият брой на загубените работни места, прогнозиран от Prognos, надвишава общия брой на съществуващите работни места във ФВ сектора в Съюза. Що се отнася до отражението на митата на пазара на Съюза, PWC достига до изводи, противоположни на тези на Prognos, и прогнозира положително нетно въздействие върху работните места в Съюза, както и че ползите натежават над възможното отрицателно въздействие на митата (напр. върху търсенето). С оглед на липсата на нови подкрепени с доказателства твърдения относно отражението на мерките върху заетостта в сектора надолу по веригата заключенията от съображения 247-250 от временния регламент се потвърждават.
(380)
AFASE изказа твърдението, че Комисията не е разкрила източника, от който взема граница на грешката от 20 % по отношение на преките работни места във ФВ сектора, изчислени за 2011 г. и посочени в съображение 245 от временния регламент.
(381)
Въпросната граница на грешката в размер на 20 %, която може да бъде прилагана както нагоре по веригата, така и надолу по нея, пролича по време на посещението за проверка при EPIA. Тя показва трудностите при оценката на точни цифри за заетостта в сектора надолу по веригата, тъй като източниците за събиране на данни са малобройни и често пъти противоречиви.
(382)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои от страните изказаха твърдението, че в анализа на Комисията не се посочва нищо по отношение на факта, че митата единствено ще увеличат загубата на работни места, предизвикана от по-малкия брой ФВ инсталации след 2011 г. Твърди се, че подобна загуба на работни места, по-специално в сектора надолу по веригата, е тясно свързана с факта, че монтажниците на ФВ инсталации зависят от соларните инсталации. Освен това AFASE отправи критика към Комисията, че не е разгледала подобаващо проучването, проведено от AFASE сред членовете ѝ, и друго подобно проучване, проведено от сдружение на ФВ промишлеността от Обединеното кралство - Solar Trade Association, за което AFASE счита, че разкрива същата зависимост.
(383)
Що се отнася до това, че, както се твърди, Комисията не е разгледала отражението на митата върху работните места, следва да се препрати към съображения 377 и 379 по-горе, в които се дискутират твърденията относно отражението на мерките върху работните места във ФВ сектора и в които се признава, че работните места в сектора надолу по веригата определено могат да бъдат засегнати в краткосрочен план от мерките.
(384)
Що се отнася до проучванията, проведени от AFASE и Solar Trade Association от Обединеното кралство, в отговор на оповестяването на окончателните заключения беше дадена информация кои са дружествата, участвали в интервютата. Проучванията обаче продължават да показват недостатъци, тъй като някои отговори са непълни. При анализа на проучванията се установи следното. Що се отнася до проучването на AFASE, най-напред следва да се отбележи, че по-голямата част от 50-те монтажници, участвали в интервютата, са декларирали, че работят изключително за ФВ пазара. 15 от общо 50-те монтажници са декларирали, че имат и други несвързани с ФВ сектора дейности, например свързани с отоплителни и електрически инсталации и, до известна степен, с вятърни централи. При проучването от Обединеното кралство 21 от общо 31 дружества от Обединеното кралство, взели участие в интервютата, имат и дейности, различни от свързаните с ФВ сектора. Този резултат показва, че по отношение на почти половината от дружествата, разработващи проекти, и монтажниците констатацията от съображение 247 от временния регламент относно способността им да извършват други дейности, например свързани с отоплителни, електрически и ВиК инсталации и други екологосъобразни източници на енергия, е коректна. Признава се обаче, че е възможно степента, в която съществува такава способност, да е по-малка от тази, която се допуска във временния регламент. Поради това смекчаващият ефект, който тя има по отношение на загубата на работни места, може да бъде по-малък от първоначално допускания. На второ място, част от стопанските субекти, проучвани от AFASE и Solar Trade Association, използват продукти, произведени в Съюза, като част от тях предвиждат след налагането на мерките да купуват продукти, различни от китайските, с цел да избегнат увеличение на цените. Следователно се очаква тяхната зависимост от китайския внос и въздействието на мерките да намалее, тъй като те могат да имат достъп до продукти, произведени в Съюза.
На трето място, преценката на въздействието на мерките върху стопанската дейност на всички участвали в проучването субекти не дава възможност да се направят категорични заключения, тъй като оценките им са твърде разнородни. Някои дружества дори не са могли да дадат оценка на подобно отражение. На четвърто място, отговорите на въпроса относно броя на ФВ проектите, при които има риск от отменянето им в случай на налагане на мита, при проучването от Обединеното кралство варират от „не много“ до „всички проекти“. Част от стопанските субекти не са могли да дадат оценка. И на последно място, и при двете проучвания липсва въпросът относно рентабилността на интервюираните стопански субекти, който е от значение за оценката на евентуалното абсорбиране на евентуалното ценово увеличение, настъпило вследствие на митата.
(385)
Други страни изказаха твърдението, че монтажниците не могат лесно да променят дейностите си или да преминат към други екологосъобразни енергийни инсталации, поради това, че технологиите и необходимото ноу-хау са много различни. Поради това, ако бъдат наложени мита, те ще бъдат принудени да преустановят дейността си. След оповестяването на окончателните заключения това твърдение беше изтъкнато отново от една от заинтересованите страни, която посочи, че монтажниците са инвестирали значителни средства в специализацията си във ФВ сектора, например за специални обучения, което показва, че тяхната основна насоченост е към ФВ сектора и че те не биха могли лесно да преминат към други дейности.
(386)
Това твърдение не беше подкрепено в достатъчна степен с доказателства, тъй като не беше доказано какви конкретни познания ще се наложи да придобие монтажникът и доколко трудно и скъпо би било това. Независимо от това институциите признават, че монтажниците са натрупали ноу-хау, специфично за монтажа на ФВ модулите. Натрупването на това ноу-хау обаче е от сравнително неотдавна и се прибавя към основните експертни познания на монтажниците, които са в сферата на отоплителните, електрическите и ВиК инсталациите и др. До това ноу-хау се е стигнало в отговор на нелоялната практика, а именно масираният приток на дъмпингов внос от КНР. Отделно от въпроса за специалните умения на служителите на монтажниците твърдението трябва да се разглежда успоредно на анализа от съображения 378 и 382 по-горе относно заетостта в сектора надолу по веригата, която в краткосрочен план може да понесе отрицателни последици, но която благодарение на устойчивата търговия би постигнала увеличение в средно- до дългосрочен план. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(387)
Няколко страни оспориха твърдението относно способността на стопанските субекти надолу по веригата да абсорбират отчасти възможното увеличение на цената, посочено в съображение 247 от временния регламент. Твърдението не беше също така подкрепено в достатъчна степен от доказателства, което не позволи да се направи оценка до каква степен е коректно то. Както се посочва в съображение 374 по-горе, рентабилността на стопанските субекти надолу по веригата, пряко свързана с разглеждания продукт, се оценява средно на около 11 %, което оставя на въпросните стопански субекти възможността да абсорбират поне отчасти увеличението в цената, ако има такова. В този контекст следва да се припомни, че както е посочено в съображение 335 по-горе, общата тенденция на цените е низходяща. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(388)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения някои страни отново изказаха твърдението, че съществува сериозен риск от свиване на търсенето на соларни продукти в Съюза вследствие на мерките, което според тях е аргумент срещу налагането на мерките. Една от страните изказа твърдението, че при слънчевата енергия в момента има висока ценова еластичност на търсенето и дори едно малко увеличение на цената на соларните продукти би довело до много сериозно свиване на търсенето. Според оценки, направени от същата страна, антидъмпингово мито от порядъка на 30 % може да свие допълнително търсенето с 8 GW, докато мито от 50 % би свило търсенето с 10 GW. Застъпвайки същата теза, AFASE се позова на проучване, направено от пазарен анализатор, в което също се предвижда свиване на търсенето с до 2GW през 2013 г. вследствие на мито в размер на 50 %, т.е. свиването е от много по-малък мащаб.
(389)
Въпреки че по време на разследването в допълнение към представените по-горе сценарии относно свиването на търсенето страните представиха и различни други хипотези, те не съдържаха съпоставими резултати. Въпреки че не може да бъде изключено, че митата няма да доведат до свиване на търсенето на ФВ инсталации, е трудно да се даде количествено определение на подобно отражение с оглед на различните елементи, които повлияват привлекателността на ФВ инсталациите в Съюза (вж. например съображение 258 от временния регламент). Освен това дори подобно свиване да настъпи в краткосрочен план, очаква се средно- и дългосрочните ползи от лоялната търговия да натежат над краткосрочния отрицателен ефект. И на последно място, самата AFASE признава, че оценка на пряката връзка между търсенето и митата може да се направи едва след като такива са въведени. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(390)
Поради липсата на други коментари съображения 243 и 250 от временния регламент се потвърждават. Констатациите относно шестимата доставчици на услуги, за които дейността, свързана с ФВ сектора, представлява само малка част от гамата им от дейности (вж. съображение 370 по-горе), както и разграничаването на дейността във ФВ сектора, която не е пряко свързана с разглеждания продукт, при седемте дружества разработчици/монтажници, посочени в съображение 374, не променят заключението, съдържащо се в съображение 250 от временния регламент.
6. Интерес на крайните ползватели/потребителите
(391)
След оповестяването на временните заключения някои страни отново изказаха твърдението, че митата ще увеличат цената на разглеждания продукт. Поради това ще има спад в търсенето на ФВ инсталации, тъй като те ще бъдат прекалено скъпи за потребителите и недостатъчно привлекателни за другите инвеститори.
(392)
Както вече беше посочено в съображение 335 по-горе, дори да е възможно да се стигне до временно увеличение на цените вследствие на налагането на мерките, като цяло тенденцията при цените е низходяща и това се потвърждава от няколко обществено достъпни източника. Въпреки че е трудно да се даде количествено определение на точното възможно увеличение на цената вследствие на мерките и на последвалото евентуално свиване на търсенето, следва да се припомнят няколко елемента. На първо място, продуктът, предмет на разследването, представлява до 50 % от общите разходи за една ФВ инсталация, поради което митото може да бъде абсорбирано поне отчасти. На второ място, конкуренцията на промишлеността на Съюза с производителите от трети държави, които вече присъстват на пазара на Съюза, вероятно ще задържи цените ниски. Същевременно промишлеността на Съюза следва да може да постигне по-добри финансови резултати благодарение на икономиите от мащаба, до които ще се стигне поради по-доброто използване на производствените съоръжения и по-ниската себестойност на производството. На трето място, търсенето на ФВ инсталации е във взаимовръзка не само с равнищата на цените на продукта, предмет на разследването, а и с равнищата на ПЦ. При сегашните ниски в сравнение с 2011 г. и РП равнища на търсенето се очаква, че ПЦ следва да не спаднат толкова бързо, колкото през разглеждания период и да дадат така възможност за непрестанни инвестиции във ФВ проекти. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(393)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения една от страните оспори горната логика на разсъждение. Тя изказа твърдението, че низходящата тенденция при цените не може да се поддържа след налагането на мерките. Страната припомни, че мерките представляват едно много значително увеличение на разходите, което не може да се неутрализира изцяло чрез намаляване на себестойността и/или внос от трети държави. Освен това беше посочено отново, че промишлеността на Съюза няма да може да осъществи нови инвестиции в съоръжения и машини и че стопанските субекти надолу по веригата могат да абсорбират малко, ако печалбата им е 11 %. И на последно място, няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената.
(394)
Следва да се припомни, че противно на това твърдение не се очаква увеличението на цената вследствие на мерките да може да се неутрализира изцяло; очаква се, че е възможно да се стигне до временно увеличение на цените след налагането на мерките (вж. съображение 247 от временния регламент). До подобно увеличение на цената може да се стигне поради разликата в ценовите равнища между китайските дъмпингови цени и тези на продуктите, различни от китайските. Въпреки това информацията, събрана по време на разследването, позволява да се изкаже твърдението, че евентуалното увеличение на цените може да бъде частично абсорбирано поради редица фактори с оглед на печалбата на сектора надолу по веригата, която е в размер на 11 %. И на последно място, по отношение на твърдението, че няма доказателства, които да сочат, че ПЦ могат да компенсират увеличението на цената, разумно е да се предположи, че ПЦ ще претърпят корекции във времето в съответствие с развитието на цените на проектите.
(395)
Една от страните изказа твърдението, че след март 2013 г. цените на модулите в Европа са се увеличили с 20 % и че от 2013 г. има много сериозен недостиг на готова продукция. Твърдението не беше подкрепено с доказателства, като в противоречие с него обществено достъпните източници потвърждават, че има относителна стабилност на цените през второто тримесечие на 2013 г. Дори ако тази информация беше вярна, тя би отразявала само факта, че след въвеждането на регистрационния режим на вноса рискът от евентуалното налагане на антидъмпингово мито е бил включен в цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(396)
Друга страна изказа твърдението, че ФВ проектите не биха осигурили на инвеститорите възвращаемост на инвестицията, ако спадът при ПЦ не е във взаимовръзка със спадащи разходи за проектите, включително цена на модулите, тъй като те представляват значителна част от разходите в един проект. В това отношение се твърди, че митата биха поставили под въпрос жизнеспособността на много ФВ проекти, ако цената им се увеличи.
(397)
Както е посочено в съображение 335 по-горе, общата тенденция в цените на елементите и модулите е низходяща. Освен това значението на ПЦ по отношение на пазара става все по-малко, тъй като в някои региони вече вероятно е постигнато изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници. Въз основа на тези мотиви твърдението, че цената на ФВ модулите би могла да окаже отрицателно въздействие върху ФВ проектите, включително върху въпроса за тяхната жизнеспособност, беше отхвърлено.
(398)
Една от заинтересованите страни представи вътрешен модел, с който да докаже, че жизнеспособността на много ФВ проекти е под заплаха, ако бъдат наложени мита.
(399)
Моделът не дава възможност да се даде коректно количествено изражение до каква степен привлекателността на инвестицията във ФВ инсталации (т.е. възвращаемостта) би могла да намалее, ако цените на елементите и модулите се увеличат. Независимо от това допускането, че всяко едно мито би било прехвърлено изцяло на крайните ползватели или на потребителите, което се използва в този модел, е слабо вероятно с оглед на съществуващите маржове на печалба на стопанските субекти надолу по веригата. Освен това решението за една инвестиция не се основава само на цената на модулите, а зависи също така от много други фактори, inter alia, от съществуването на обща благоприятна рамка за ФВ инсталациите в дадена държава, от равнището на подкрепа и от цента на електроенергията (за изравняване на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници). Поради това този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(400)
Поради липсата на други коментари съображения 252 и 254 от временния регламент се потвърждават.
7. Други аргументи
(401)
След оповестяването на временните заключения беше изказано отново твърдението, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на Съюза и че само КНР притежава капацитета да захранва пазара на Съюза.
(402)
Това твърдение беше дискутирано в съображение 256 от временния регламент. Дори да беше направена по-консервативна оценка относно производствения капацитет на Съюза (вж. съображение 183 по-горе), взети заедно свободният капацитет на Съюза и този на трети държави биха били достатъчни да допълнят в краткосрочен план потенциалния спад на китайския износ. В средносрочен план също е разумно да се допусне, че промишлеността на Съюза ще разшири производствения си капацитет, което ще ѝ позволи да постигне икономии от мащаба, които от своя страна ще доведат до още по-голямо намаление на цената. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(403)
Някои от страните отново изказаха твърдението, че налагането на митата ще затрудни достигането на целите в областта на екологосъобразната енергия, които си е поставила Комисията за 2020 г. Това твърдение вече беше дискутирано в съображения 257-259 от временния регламент и поради това, както и поради липсата на допълнителни елементи, съображения 257-259 от временния регламент се потвърждават.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(404)
С оглед на горното оценката от съображения 260 и 261 от временния регламент се потвърждава.
(405)
Следователно няма убедителни доводи срещу налагането на окончателните мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(406)
С оглед на заключенията по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да се наложат окончателни антидъмпингови мерки с цел да не се допусне нанасяне на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(407)
С цел да бъде определено равнището на мерките бяха взети предвид установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо, за да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърлят установените дъмпингови маржове.
(408)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни оспори 10-процентния марж на печалба, използван за изчисляването на равнището на отстраняване на вредата, и изказа твърдението, че това равнище е твърде високо за съответната промишленост при сегашните пазарни обстоятелства и че е използвано и за модулите, и за елементите. Следва да се отбележи, че правният стандарт по отношение на определянето на печалбата преди данъчно облагане за целите на изчисляването на равнището на отстраняване на вредата е дали подобна печалба в разумна степен може да бъде постигната от промишлеността при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпинг. В съответствие с практиката на Съда такава печалба е печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, т.е. преди увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевата печалба беше коригирана на 8 % въз основа на среднопретеглената печалба, реализирана от промишлеността на Съюза през 2009 и 2010 г. при модулите и елементите, когато същите са продавани на печалба.
(409)
След оповестяването на окончателните заключения промишлеността на Съюза изказа твърдението, че като равнище на рентабилност, което промишлеността на Съюза в разумна степен може да постигне при липсата на дъмпингов внос, следва да се използва рентабилността за 2010 г., а не тази за 2009 и 2010 г. В това отношение беше изказано твърдението, че рентабилността през 2009 г. е била недостатъчно висока и че обстоятелствата през двете години са категорично различни, като се има предвид по-специално развитието на потреблението през 2010 г., което е смекчило въздействието на дъмпинга през същата година. В това отношение следва да се отбележи, че при определянето на равнището на отстраняване на вредата не е от значение дали средният марж на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза, е бил„недостатъчен“. Както вече беше посочено в съображение 264 от временния регламент, равнището на отстраняване на вредата следва да се основава на печалбата, която в разумна степен може да бъде постигната при липсата на дъмпингов внос. Разследващите органи са възприели като своя практика да считат, че това равнище е достигнато в началото на разглеждания период. Тъй като в този случай промишлеността на Съюза е работила на загуба по отношение на продажбата на елементи в началото на разглеждания период през 2009 г., тази методология не можеше да бъде използвана и беше счетено, че е по-надеждно равнището на отстраняване на вредата да бъде определено въз основа на средния марж на печалбата от първата и втората година на разглеждания период. В това отношение беше взето предвид също така, че това че обстоятелствата през двете години са били различни, не е от значение.
(410)
Друга страна отново посочи, че за модулите и за елементите следва да бъдат определени различни целеви печалби, тъй като рентабилността на тези видове на продукта е показвала различни тенденции през разглеждания период. Въпреки че показателите са дадени поотделно за всеки вид на продукта, заключенията, до които се е стигнало по отношение на всеки един показател, касаят продукта, предмет на разследването, като цяло. Следва да се припомни също така, че модулите и елементите са един-единствен продукт и поради това дъмпинговите маржове и равнището на отстраняване на вредата са определени на тази база.
(411)
Освен това отражение върху изчислените маржове на вредата са имали разходите, които несвързани вносители от преразгледаната извадка (изменена поради причините, обяснени в съображение 21) са имали след вноса. И на последно място, корекцията на цените CIF, изключването на полупроводниковите пластини и новата целева печалба засегнаха всички маржове на понижаване на цените.
(412)
Една от страните изказа твърдението, че продажбите на включените в извадката производители от Съюза са били насочени към по-високия ценови сегмент на пазара, например сектора на жилищните сгради и малките търговски обекти, което е привлякло по-високи ПЦ и е предполагало, че продажните цени на промишлеността на Съюза следва поради това да се коригират съответно. Следва да се отбележи, че това твърдение не трябва да бъде решаващо за изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като разследването показа, че производителите от Съюза не са работили на печалба.
(413)
С оглед на липсата на други коментари по отношение на равнището на отстраняване на вредата методологията, описана в съображения 263-266 от временния регламент, се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(414)
С оглед на заключенията, до които се стигна по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент, се счита, че следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от типа, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, на равнището на установения дъмпингов марж или на установения марж на вредата, като в съответствие с правилото за по-малкото мито се вземе по-ниското от двете равнища. В този случай ставката на митото следва поради това да бъде определена на установеното равнище на вредата.
(415)
Следва да се отбележи, че паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено антисубсидийно разследване. С оглед на използването на правилото за по-малкото мито и факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, се счита за уместно да бъде наложено окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на горното ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Анти-дъмпингово мито
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (18) (Приложение I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Всички други дружества
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Ставките на антидъмпинговото мито за индивидуалните дружества, посочени в настоящия регламент, са определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото за страната, приложимо към „всички други дружества“) са следователно приложими изключително към вноса на продуктите с произход от КНР и произведени от дружествата, следователно от конкретните посочени правни субекти. Вносът на разглеждания продукт от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в диспозитива на настоящия регламент със своето име и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и подлежи на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(417)
След оповестяването на заключенията ПКНР изказа твърдението, че среднопретеглената ставка на митото за дружествата, посочени в приложения I и II, е в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като се основава на среднопретеглените стойности на митата, изчислени отделно за включените в извадката производители износители на елементи и модули. Тази оценка обаче е некоректна. За включените в извадката производители износители е изчислена единна ставка на митото за целия техен износ на разглеждания продукт, като по-голямата част от производителите износители действително изнасят елементи и модули. Оценката, че митата са отделно изчислени за производителите износители на елементи и модули поради това е некоректна и твърдението следователно не може да бъде прието.
(418)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на съответните мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени съответните условия, може да бъде започнато разследване във връзка със заобикалянето на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(419)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след учредяването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(420)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложения I и II към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(421)
Мерките се налагат, за да се позволи на производителите в Съюза да се възстановят от причиняващия вреда ефект на дъмпинга. Доколкото би съществувало някакво начално неравновесие между потенциалните ползи за производителите в Съюза и разходите за потребителите и другите стопански субекти в Съюза, това неравновесие би могло да бъде неутрализирано с увеличаване и/или подновяване на производството в Съюза.
(422)
Предвижданият сценарий за увеличено производство в Съюза обаче не отговаря на развитието на този нестабилен пазар. Както е посочено в съображение 108 от временния регламент, потреблението на Съюза на модули се е увеличило с 264 % между 2009 и 2011 г., а после през 6-месечния период между 2011 г. и РП е спаднало с 43 процентни пункта. Нестабилността е още по-впечатляваща през периода 2006-2011 г., когато потреблението на Съюза на модули се е увеличило от по-малко от 1 GW на почти 20 GW, което е увеличение с около 2 000 % само за пет години. Очаква се, че тази нестабилност ще се запази, като прогнозите, публикувани от бизнес сдруженията, показват разлики от 100 и повече процента между различните сценарии дори за средносрочния период 2014-2015 г.
(423)
Поради тези причини се счита за уместно при подобни изключителни обстоятелства срокът на мерките да бъде ограничен до само две години.
(424)
Този период следва да бъде достатъчен за производителите от Съюза да увеличат и/или започнат отново производството си, като същевременно няма да застраши в значителна степен положението на останалите стопански субекти в Съюза. Счита се, че периодът от две години ще бъде най-удачен с цел да се анализира дали налагането на мерките наистина е имало ефект върху увеличаването на европейското производство и по този начин върху компенсирането на отрицателното въздействие върху останалите стопански субекти в Съюза.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения един от производителите от Съюза изказа твърдението, че периодът от 2 години е твърде кратък за възстановяване от понесената вреда. Освен това беше изказано твърдението, че срокът от 2 години няма да даде възможност на производителите от Съюза да представят бизнес планове за настоящата и за следващата бизнес година. В това отношение следва да се отбележи, че срокът на действие на мерките е до декември 2015 г., което следва да е достатъчно за производителите от Съюза да представят бизнес планове до 2015 г.
(426)
Освен това производителят от Съюза не оспорва причините, поради които срокът се ограничава на две години, а именно нестабилността на пазара. Производителят дори изрично посочва, че би се радвал, ако бъде проведено преразглеждане, в случай че мерките трябва да бъдат променени поради промяна в пазарната ситуация. Тъй като вероятността от промяна в обстоятелствата на пазара в рамките на две години определено е висока при подобен нестабилен пазар, се счита за уместно мерките да бъдат ограничени до две години още от самото начало.
(427)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят изказа твърдението, че две години не са достатъчно, за да се инвестира в производството, като препрати към съображение 424 по-горе. Поради значителния свободен капацитет на промишлеността на Съюза обаче увеличението в производството може да се постигне чрез по-добро използване на производствения капацитет, което следва да е възможно без значителни допълнителни инвестиции.
(428)
Жалбоподателят изказа освен това твърдението, че налагането на окончателни антидъмпингови мита за период от две години е недостатъчно за възстановяването на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на предишния дъмпинг. При налагането на антидъмпингови мита обаче не може да се отчита единствено интересът на промишлеността на Съюза, взета сама по себе си, а трябва да се постигне баланс между потенциалните ползи за производителите от Съюза и разходите за останалите стопански субекти в Съюза. На тази база решението за ограничаване на мерките до две години остава непроменено.
(429)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, върху които почива намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от КНР, и окончателно събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по оповестяването на окончателните заключения.
(430)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше уместно.
3. Действие с обратна сила
(431)
Що се отнася до възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, трябва да се направи оценка по критериите, посочени в член 10, параграф 4 от основния регламент. Съгласно член 10, параграф 4, буква б) един ключов критерий, който трябва да бъде изпълнен, е да е налице „допълнително съществено нарастване на вноса“, което да бъде „в допълнение към нивото на внос, причинил вреда през разследвания период“.
(432)
Сравнението на средномесечния внос (19) на модули и елементи със средномесечния внос за периода, в който е действал регистрационният режим (март 2013 г. -юни 2013 г.), показва рязък спад в обема на вноса след РП. Както е посочено в съображение 110 от временния регламент, количеството на средномесечния внос на китайски модули и елементи е възлизало на 1 250 MW (20) по време на РП. За сравнение, по време на периода на регистрационния режим средномесечният обем на вноса на китайски модули и елементи е бил едва наполовина.
(433)
Алтернативно, като се има предвид нестабилното естество на пазара, по-нататъшното значително увеличение на вноса би могло да бъде оценено в относително, а не в абсолютно изражение. За да се направи оценка дали има по-нататъшно значително увеличение на вноса в относително изражение, е необходимо да се съпоставят обемите на вноса с потреблението на пазара на Съюза, т.е. потреблението трябва да спада със значително по-големи темпове от китайския внос. Тъй като обемът на вноса на китайски модули и елементи през периода на регистрационния режим е бил едва половината от този през РП, спадът в потреблението ще трябва да бъде значително по-голям от 50 %. Въпреки че няма точна информация относно потреблението през периода на регистрационния режим, няма индикации, че потреблението е спаднало с повече от 50 %.
(434)
Поради горните причини критерият относно допълнителното съществено нарастване на вноса не е изпълнен. Следователно, беше направено заключението, че окончателното антидъмпингово мито няма да се налага с обратна сила преди датата на прилагане на временните мерки.
З. ФОРМА НА МЕРКИТЕ
(435)
След приемането на временните антидъмпингови мерки група съдействащи производители износители, включително свързани с тях дружества в КНР и Европейския съюз, заедно с CCCME предложиха съвместен ангажимент за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Ангажиментът за спазване на минимален ценови праг беше подкрепен и от китайските органи.
(436)
Комисията разгледа предложението и с Решение 2013/423/ЕС го прие. Както вече беше посочено в съображения 3, 4 и 7 от посоченото решение, за да се направи оценка дали ангажиментът за спазване на минимален ценови праг премахва вредоносния ефект от дъмпинга, Комисията анализира евентуално променените пазарни обстоятелства с траен характер, касаещи, inter alia, сегашните експортни цени и равнището на отстраняване на вредата, за което беше установено, че е по-ниско от това на дъмпинга.
(437)
След приемането на Решение 2013/423/ЕС производителите износители заедно с CCCME подадоха уведомление във връзка с изменение на техния предложен първоначално ангажимент за спазване на минимален ценови праг. Те поискаха да преразгледат ангажимента си с цел да отразят изключването на полупроводниковите пластини от продуктовия обхват, описан в съображения 31 и 72. Освен това още няколко износители поискаха в рамките на срока, определен в член 8, параграф 2 от основния регламент, да бъдат включени в ангажимента.
(438)
С Решение за изпълнение 2013/707/ЕС Комисията потвърди, че приема ангажимента, предложен от износителите, посочени в приложението към посоченото решение, по отношение на окончателните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8501231200281, 8501231200289, 8501232200241, 8501232200249, 8501233200261, 8501233200269, 8501234200241, 8501234200249, 8501261220241, 8501261220249, 8501261280241, 8501261280249, 8501262200261, 8501262200269, 8501263200241, 8501263200249, 8501264200241, 8501264200249, 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239) с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните видове на продукта са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии,
-
тънкослойни фотоволтаични продукти,
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций
-
модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост.напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение I)
41,3 %
Други съдействащи дружества в антидъмпинговото разследване обект на остатъчното мито от паралелния антисубсидиен Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013) (Приложение II)
36,2 %
Всички други дружества
53,4 %
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Когато нов производител износител от Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза продукта, описан в параграф 1, в периода между 1 юли 2011 г. и 30 юни 2012 г. (разследвания период),
-
не е свързан с никой производител или износител в Китайската народна република, който е обект на антидъмпинговите мерки, налагани с настоящия регламент,
-
изнасял е разглеждания продукт за Съюза след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Съюза,
параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към съдействащите дружества, невключени в извадката, които поради това подлежат на среднопретеглено мито в размер на 41,3 %.
Член 2
1. Сумите, обезпечени като временно антидъмпингово мито по силата на Регламент (ЕС) № 513/2013 върху вноса на полупроводникови пластини (полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 микрометра) и модули или панели с изходно напрежение, непревишаващо 50 V (пост. напр.) и с изходна мощност, непревишаваща 50 W, предназначени единствено за директно използване като зарядни устройства за батерии в системи със същите характеристики на напрежението и мощността и с произход или изпратени от Китайската народна република, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени като временно антидъмпингово мито по силата на Регламент (ЕС) № 513/2013 върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8501231200281, 8501231200289, 8501232200241, 8501232200249, 8501233200261, 8501233200269, 8501234200241, 8501234200249, 8501261220241, 8501261220249, 8501261280241, 8501261280249, 8501262200261, 8501262200269, 8501263200241, 8501263200249, 8501264200241, 8501264200249, 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239) с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ, се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита се освобождават.
Член 3
1. Декларираният за допускане за свободно обращение внос на продукти, понастоящем класирани в код по КН ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 8541240290221, 8541240290229, 8541240290231 и 8541240290239), фактуриран от дружества, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, се освобождава от антидъмпинговото мито, наложено с член 1, при условие че:
а)
дружество, посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, е произвело, транспортирало и фактурирало пряко или чрез свое свързано дружество, също посочено в приложението към Решение за изпълнение 2013/707/ЕС, посочените по-горе продукти или на свои свързани дружества в Съюза, които действат като вносител и оформят митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза, или на първия независим клиент, действащ като вносител и оформящ митнически стоките за допускане за свободно обращение в Съюза;
б)
вносът се придружава от фактура за стоки - предмет на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, която е търговска фактура, съдържаща като минимум елементите и декларацията, посочени в приложение III към настоящия регламент;
в)
вносът се придружава от сертификат за поет ангажимент при износ съгласно приложение IV от настоящия регламент; и
г)
декларираните и представени на митница стоки съответстват точно на описанието във фактурата във връзка с ангажимента.
2. Митническо задължение възниква от момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение:
а)
всеки път, когато се установи, че по отношение на вноса, описан в параграф 1, не са изпълнени едно или повече от условията в същия параграф, или
б)
когато Комисията в съответствие с член 8, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 се откаже от приетия ангажимент за спазване на минимален ценови праг с регламент или решение, в който/което се посочват конкретни трансакции, и обяви съответните фактури във връзка с ангажимента за недействителни.
Член 4
Дружествата, от които Комисията е приела ангажимент за спазване на минимален ценови праг и чиито наименования са посочени в приложението към Решение 2013/707/ЕС, при спазване на определени условия, посочени в същото решение, издават също така фактури за трансакции, които не са освободени от антидъмпинговите мита. Тези фактури са търговски фактури, съдържащи поне елементите, посочени в приложение V към настоящия регламент.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът на действието му изтича на 7 декември 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2013 г.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1238/2013 DO CONSELHO
de 2 de dezembro de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino e de componentes-chave (ou seja, células) originários ou expedidos da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4, e o artigo 14.o, n.o 1,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia, apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas provisórias
(1)
A Comissão Europeia («Comissão»), pelo Regulamento (UE) n.o 513/2013 (2) («regulamento provisório»), instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino e de componentes-chave [ou seja, células e bolachas (wafers)] originários ou expedidos da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
O inquérito foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 25 de julho de 2012 por EU Prosun («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam mais de 25 % da produção total da União de módulos fotovoltaicos de silício cristalino e de componentes-chave. A denúncia continha elementos de prova prima facie da existência de dumping no que respeita ao produto mencionado e do importante prejuízo dele decorrente, que foram considerados suficientes para justificar o início de um inquérito.
2. Registo
(3)
Tal como mencionado no considerando 3 do regulamento provisório, na sequência de um pedido apresentado pelo autor da denúncia, apoiado pelos elementos de prova requeridos, a Comissão adotou, em 1 de março de 2013, o Regulamento (UE) n.o 182/2013 (3) que sujeita a registo as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino e de componentes-chave [ou seja, células e bolachas (wafers)] originários ou expedidos da República Popular da China a partir de 6 de março de 2013. O regulamento provisório cessou o registo das importações para efeitos do inquérito anti-dumping, em conformidade com o artigo 14.o, n.o 5, do regulamento de base, na medida em que um direito anti-dumping provisório oferecia proteção contra as importações objeto de dumping.
(4)
Algumas partes interessadas alegaram que a decisão de registo das importações era infundada, uma vez que não estavam reunidas as condições nos termos do artigo 14.o, n.o 5, do regulamento de base. Essas alegações não foram, porém, fundamentadas ou baseadas em elementos de prova factuais. No momento em que a decisão foi tomada para proceder ao registo das importações, a Comissão dispunha de elementos de prova prima facie suficientes que justificavam a necessidade de registar as importações, em especial, um forte aumento das importações, tanto em termos absolutos como em termos de parte de mercado. Por conseguinte, a alegação a este respeito teve de ser rejeitada.
3. Aceitação de um compromisso no que respeita aos direitos provisórios
(5)
Pela Decisão 2013/423/UE da Comissão (4), a Comissão aceitou um compromisso oferecido por certos produtores-exportadores, juntamente com a Câmara de Comércio Chinesa para a Importação e Exportação de Máquinas e Produtos Eletrónicos (Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products - «CCCME»).
4. Procedimento subsequente
(6)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas anti-dumping provisórias («divulgação provisória»), o Governo da RPC e várias partes interessadas apresentaram por escrito as suas observações sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram. A Association for Affordable Solar Energy («AFASE»), que representa os importadores, operadores a jusante e a montante e um importador solicitaram e obtiveram audições na presença do Conselheiro Auditor da Direção-Geral do Comércio.
(7)
A Comissão continuou a procurar obter e verificar todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes interessadas foram levadas em consideração, tendo as conclusões provisórias sido alteradas em conformidade sempre que adequado.
(8)
Além disso, foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
i)
Operadores a jusante
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugal
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Espanha
ii)
Consultora independente
-
Europressedienst, Bona, Alemanha
(9)
A AFASE questionou a base jurídica para a visita efetuada às instalações da Europressedienst, uma vez que não é uma parte interessada no presente inquérito, não sendo, portanto, abrangida pelo âmbito de aplicação do artigo 16.o do regulamento de base. A Europressedienst, tal como referido nos considerandos 99 e 120 do regulamento provisório, forneceu informações sobre indicadores macroeconómicos. Esclarece-se que a Comissão realizou uma visita de verificação às instalações da Europressedienst para efeitos do princípio de boa administração, a fim de verificar a fiabilidade e exatidão dos dados em que a Comissão baseara as suas conclusões.
(10)
O Governo da RPC reiterou a alegação de que os seus direitos de defesa relativamente ao acesso aos dossiês não confidenciais para consulta pelas partes interessadas tinham sido violados porque i) faltavam informações nos dossiês não confidenciais, sem para tal serem apresentados quaisquer «motivos válidos» ou fornecidos resumos suficientemente pormenorizados ou, excecionalmente, as razões para a não disponibilização do resumo não confidencial, ii) faltava a versão não confidencial da resposta completa ao questionário de um produtor da União e iii) eram excessivos os prazos para pôr à disposição das partes interessadas as versões não confidenciais das respostas ao questionário dos produtores da União.
(11)
i) No que respeita à alegação da falta de informações no dossiê não confidencial, a parte interessada não especificou a que informações se referia. ii) A alegação de que a versão não confidencial de uma resposta ao questionário não fora disponibilizada era incorreta. iii) No tocante aos prazos para disponibilizar as respostas não confidenciais aos questionários dos produtores da União incluídos na amostra, tinha sido explicado à parte em causa que os questionários apenas tinham sido acrescentados ao dossiê não confidencial após terem sido controlados quanto à sua exaustividade e à razoabilidade dos resumos. A fim de garantir o direito ao anonimato dos produtores da União, verificou-se igualmente que as versões não confidenciais dos questionários não revelavam, de facto, a identidade do produtor da União em causa. Em alguns casos, as versões não confidenciais tiveram, por conseguinte, de ser corrigidas em conformidade pela parte que as apresentara, antes de poderem ser disponibilizadas a outras partes interessadas.
(12)
De qualquer modo, considera-se que este facto não afeta de modo algum os direitos de defesa das partes interessadas. A Comissão deu a todas as partes interessadas a oportunidade de reagirem atempadamente às informações incluídas no dossiê não confidencial para consulta, de modo a que as suas observações, sempre que fundamentadas e justificadas, pudessem ser tomadas em consideração antes de serem tiradas quaisquer conclusões no inquérito. A parte interessada teve toda a possibilidade de apresentar observações sobre os questionários dos produtores da União, inclusive após a divulgação provisória e final. Por conseguinte, mesmo que as divulgações e o acesso ao dossiê não confidencial para consulta pelas partes interessadas se baseassem em diferentes disposições jurídicas, importa notar que as partes interessadas tiveram amplas oportunidades para apresentarem as suas observações sobre todas as informações disponibilizadas por qualquer das partes no inquérito. Por conseguinte, a referida alegação teve de ser rejeitada.
(13)
Todas as partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino e de componentes-chave (ou seja, células), originários ou expedidos da República Popular da China, bem como a cobrança definitiva dos montantes garantidos por meio do direito provisório («divulgação final»). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem as suas observações sobre a divulgação final.
(14)
As observações apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
5. Aceitação de um compromisso na perspetiva dos direitos definitivos
(15)
Na sequência da divulgação final, a Comissão recebeu uma oferta alterada de compromisso dos produtores exportadores, juntamente com a CCCME, que também abrange o inquérito antissubvenções paralelo. Pela Decisão de Execução 2013/707/UE da Comissão (5), de 4 de dezembro de 2013, que confirma a aceitação de um compromisso oferecido no âmbito dos processos anti-dumping e antissubvenções relativos às importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino e de componentes-chave (ou seja, células) originários ou expedidos da República Popular da China durante o período de aplicação das medidas definitivas esta confirmou a aceitação desse compromisso.
6. Partes interessadas no processo
a) Amostra de produtores da União
(16)
Na sequência da instituição das medidas provisórias, algumas partes interessadas reiteraram o argumento de que o uso excessivo da confidencialidade as impedira de apresentar observações sobre a seleção da amostra dos produtores da União e, desse modo, de exercer corretamente os seus direitos de defesa. A Comissão já abordou esta questão no considerando 9 do regulamento provisório. Como não foram facultadas quaisquer novas informações a este respeito, confirmam-se as conclusões do considerando 9 do regulamento provisório.
(17)
O Governo da RPC reiterou a sua alegação de que não se justificava o tratamento confidencial dos nomes dos autores da denúncia e produtores da União incluídos na amostra. Tal como já foi referido no considerando 9 do regulamento provisório, os produtores da União pediram que os seus nomes fossem mantidos confidenciais devido ao risco de represálias. A Comissão considerou que estes pedidos foram suficientemente fundamentados para serem atendidos. As informações facultadas à Comissão para fundamentar o risco de represálias não podem ser divulgadas a terceiros, uma vez que essa divulgação contraria o objetivo do pedido de confidencialidade. Além disso, num caso em que, como comunicado pelo Governo da RPC, um produtor da União reavaliou a sua posição e revelou a sua identidade mediante a apresentação de um recurso no Tribunal contra o regulamento provisório, já não existe qualquer motivo para divulgar informações com base nas quais o anonimato tinha sido concedido, uma vez que a identidade foi revelada.
(18)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, uma parte interessada reiterou que a informação em que se baseara a seleção da amostra não era fiável, sem, no entanto, facultar quaisquer novos elementos de prova a esse respeito. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(19)
Após a divulgação final, a CCCME reiterou os argumentos sobre o método utilizado para a seleção da amostra provisória dos produtores da União. Alega, em especial, que as Instituições não tiveram em conta 120 produtores. A Comissão já abordou esta questão no considerando 9 do regulamento provisório. As Instituições verificaram as atividades das empresas constantes dessa lista. Verificou-se que a lista inclui sobretudo instaladores, distribuidores, importadores coligados e produtores-exportadores da China, Taiwan e Índia. Por conseguinte, não era possível demonstrar que as Instituições haviam ignorado um número significativo de produtores da União. Por outro lado, a CCCME não contestou a produção total da União, fornecendo números alternativos, nem apresentou qualquer elemento de prova de que a representatividade da amostra poderia ter sido afetada, uma vez que nenhum dos alegados produtores adicionais da União teria sido selecionado para fazer parte da amostra, se tal fosse do conhecimento da Comissão.
(20)
Na sequência da exclusão das bolachas (wafers) da definição do produto em causa e, por conseguinte, do âmbito de aplicação do presente inquérito como referido no considerando 32, a amostra final consistiu em oito produtores da União. Na ausência de quaisquer outras observações sobre a amostra de produtores da União, confirmam-se as conclusões dos considerandos 7 a 10 do regulamento provisório, tal como alterados supra.
b) Amostra de importadores independentes
(21)
Na sequência da instituição das medidas provisórias, tal como mencionado no considerando 12 do regulamento provisório, a Comissão contactou outros importadores que já tinham colaborado no inquérito, na fase inicial, facultando informações de base sobre as respetivas atividades relacionadas com o produto inquirido durante o período de inquérito, conforme especificado no aviso de início. O objetivo consistia em determinar se a dimensão da amostra de importadores independentes poderia ser aumentada. Seis empresas, que se podem classificar como importadores independentes que comercializam o produto em causa (ou seja, compram e revendem o mesmo), deram-se a conhecer e mostraram-se dispostas a prosseguir a sua colaboração no inquérito. Destas seis, cinco responderam dentro do prazo fixado. Das cinco respostas recebidas, apenas três eram suficientemente completas e permitiram uma avaliação significativa. Nessa base, a amostra dos importadores independentes foi alargada, sendo constituída por quatro importadores para os módulos, que representam cerca de 2 % a 5 % do total das importações provenientes do país em causa. Dada a estrutura dos importadores independentes, na sua maioria pequenas e médias empresas, não foi possível dispor de uma amostra representativa de uma maior percentagem, dada a escassez de recursos à disposição das Instituições.
(22)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a amostra de importadores independentes, confirmam-se os considerandos 11 e 12 do regulamento provisório, tal como alterados supra.
c) Amostra de produtores-exportadores
(23)
Na sequência da divulgação provisória, algumas empresas não incluídas na amostra apresentaram observações, alegando que a sua situação era diferente da das empresas incluídas na amostra. Argumentaram que, consequentemente, deviam beneficiar de uma taxa do direito individual, em conformidade com o artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. No entanto, devido ao número elevado de empresas colaborantes (muitas vezes, grupos de empresas), não foi possível proceder a um inquérito individual de todas as empresas. Por conseguinte, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 6, essas empresas são sujeitas ao direito médio ponderado das empresas incluídas na amostra.
(24)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a amostra de produtores-exportadores, são confirmados os considerandos 13 e 14 do regulamento provisório.
7. Período de inquérito e período considerado
(25)
Em conformidade com o considerando 19 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de julho de 2011 e 30 de junho de 2012 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências relevantes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2009 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Introdução
(26)
Tal como estabelecido nos considerandos 20 a 49 do regulamento provisório, o produto em causa definido provisoriamente são módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino e células e bolachas (wafers) do tipo utilizado em módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino, originários ou expedidos da RPC. As células e bolachas (wafers) têm uma espessura não superior a 400 micrómetros. Este produto está atualmente classificado nos códigos NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 e ex 8541 40 90 («produto em causa»).
(27)
São excluídos os seguintes tipos do produto da definição do produto em causa:
-
carregadores solares que consistem em menos de seis células, são portáteis e fornecem eletricidade a dispositivos ou carregam baterias,
-
produtos fotovoltaicos de películas finas;
-
produtos fotovoltaicos de silício cristalino integrados de forma permanente em artigos elétricos cuja função não é a produção de eletricidade e que consomem a eletricidade produzida pela(s) célula(s) fotovoltaica(s) integradas de silício cristalino.
2. Alegações relativas à definição do produto
2.1. Exclusão das bolachas (wafers)
(28)
Na sequência da divulgação provisória, as partes interessadas alegaram que as bolachas (wafers) deviam ser suprimidas da definição do produto, uma vez que não partilham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base das células e dos módulos. Para além dos argumentos apresentados na fase provisória, foram apresentados a este respeito dois novos argumentos após a divulgação provisória.
(29)
Em primeiro lugar, as partes interessadas alegaram que as bolachas (wafers) podem ser utilizadas para outros fins que não a produção de células, nomeadamente na produção de circuitos integrados e outros microdispositivos. A este respeito, convém notar que nem todas as bolachas (wafers) são incluídas na definição do produto do presente inquérito, que se limita às «bolachas (wafers) do tipo utilizado em módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino» e às bolachas (wafers) com «uma espessura não superior a 400 micrómetros». Embora existam certamente bolachas (wafers) noutras aplicações, o inquérito nunca abrangeu as bolachas (wafers) utilizadas no fabrico de outros produtos como os circuitos integrados. Além disso, nenhum dos produtores, importadores ou utilizadores envolvidos no mercado desses outros tipos de bolachas (wafers) se manifestou, alegando que as suas bolachas (wafers) seriam sujeitas a registo ou a direitos anti-dumping provisórios. Por conseguinte, confirma-se que estes outros tipos de bolachas (wafers) não são sujeitos à definição do produto do presente inquérito. Ao mesmo tempo, isso demonstra que as bolachas (wafers) não têm necessariamente a mesma utilização final que as células e os módulos.
(30)
Em segundo lugar, as partes interessadas alegaram que as bolachas (wafers) não transformadas não possuem nenhuma das propriedades elétricas essenciais que distinguem as células e módulos solares de outros produtos. Em especial, as bolachas (wafers) não têm capacidade para produzir eletricidade a partir de luz solar, que é a função-chave das células e dos módulos fotovoltaicos cristalinos.
(31)
Esta alegação pode ser aceite. Com efeito, após uma nova verificação, e contrariamente ao estabelecido no considerando 36 do regulamento provisório, isto é, que «módulos, células e bolachas (wafers) têm a mesma utilização final, convertendo a luz solar em eletricidade», só depois de transformada numa célula é que a bolacha (wafer) obtém a funcionalidade para produzir eletricidade a partir da luz solar.
(32)
Devido às diferentes características físicas e técnicas de base, definidas durante o inquérito, nomeadamente, a capacidade para produzir eletricidade a partir da luz solar, conclui-se, em suma, que as bolachas (wafers) devem ser excluídas da definição do produto em causa e, por conseguinte, do âmbito de aplicação do presente inquérito.
2.2. Inquéritos distintos para células e módulos
(33)
As partes interessadas reiteraram que as células e os módulos não constituem um único produto, pelo que devem ser avaliados separadamente, reiterando sobretudo argumentos já abordados nos considerandos 27 a 39 do regulamento provisório. No entanto, ao contrário das bolachas (wafers), as células e os módulos partilham a mesma propriedade básica, ou seja, a capacidade de produzir eletricidade a partir da luz solar. Estes argumentos foram, por conseguinte, rejeitados.
(34)
Na sequência da divulgação final, um exportador argumentou que as células, por si só, não podem produzir eletricidade. Alegadamente, têm de ser integradas em módulos para o efeito. No entanto, a capacidade de cada célula, por si só, produzir eletricidade a partir da luz solar anda normalmente à volta dos 4 W. Embora essa potência possa ser insuficiente para a maioria das aplicações que exigem um conjunto de células em módulos, isso não significa que uma célula por si só já não tem capacidade para produzir eletricidade.
(35)
Na sequência da divulgação final, um exportador argumentou que a impossibilidade de estabelecer um valor normal para os módulos com base no valor normal para as células, tal como descrito no considerando 100, demonstra que os módulos e as células não devem ser considerados como um único produto.
(36)
A este respeito, importa salientar que, na maioria dos inquéritos anti-dumping, incluindo o presente inquérito, uma comparação entre valores normais e preços de exportação é efetuada com base em tipos do produto. Isso deve-se ao facto de, muitas vezes, uma vasta gama de tipos do produto possuírem as mesmas características físicas, técnicas e/ou químicas de base, o que leva muitas vezes a uma situação em que tipos do produto com custos e preços substancialmente diferentes são abrangidos pela definição do «produto em causa». O simples facto de não ser possível determinar um valor normal para um certo tipo do produto com base no valor normal de outro tipo do produto não significa, em si, que esses tipos do produto não possam ser considerados como um único produto. Tal como descrito no considerando 32, tanto as células como os módulos partilham as mesmas características físicas e técnicas de base, nomeadamente a capacidade para produzir eletricidade a partir da luz solar.
(37)
Argumenta-se ainda que se as células e os módulos constituíssem um único produto com pequenas divergências, não deveria ser difícil ajustar os preços das células para estabelecer um preço dos módulos. A este respeito, note-se que não há qualquer requisito no sentido de apenas haver pequenas diferenças entre os diferentes tipos do produto em causa. Pelo contrário, é suficiente que os diferentes tipos do produto em causa partilhem as mesmas características físicas, técnicas e/ou químicas de base. No caso em apreço, tal acontece com os módulos e as células; ambos dispõem, nomeadamente, da capacidade para produzir eletricidade a partir da luz solar.
(38)
A mesma parte argumentou ainda que as células não são apenas um outro tipo de módulo, mas sim um produto completamente diferente. Com efeito, uma célula é a componente-chave de um módulo. Enquanto componente-chave, uma célula não é claramente «um produto inteiramente diferente», uma vez que os módulos e as células partilham as mesmas características de base de produzir eletricidade a partir da luz solar, tal como indicado no considerando 32.
(39)
A mesma parte alegou, além disso, que quando foram selecionadas as amostras de produtores da União e dos exportadores chineses, a diferença entre células e módulos tinha sido tida em conta. Por conseguinte, deveriam ter sido estabelecidas taxas do direito diferentes para módulos e células. A este respeito, confirma-se que a diferença entre módulos e células foi efetivamente tida em conta aquando da constituição da amostra dos produtores da União e dos exportadores chineses, tal como indicado nos considerandos 10 e 14 do regulamento provisório. No entanto, tal só foi efetuado para assegurar que a amostra era representativa, e não significa, por si só, que as células e os módulos não devam ser considerados como um único produto em causa, ou que devam ser estabelecidas taxas do direito separadas para células e módulos. Efetivamente, no intuito de garantir que a amostra era representativa para todos os tipos do produto, era importante distinguir entre células e módulos, ao selecionar a amostra. Além disso, dada a existência de um certo grau de incerteza no que respeita à questão de saber se as células e os módulos deveriam ser considerados como um único produto ou dois produtos distintos, foi necessário garantir a representatividade, no caso de ambos os desfechos possíveis.
(40)
Argumenta-se ainda que o considerando 100, segundo o qual os custos de transformação dos módulos são significativos, está em contradição com o considerando 32 do regulamento provisório, que refere que o valor acrescentado não está concentrado numa determinada fase do processo de produção. A este respeito, importa recordar que o considerando 100 também esclarece que a diferença de custo entre as células e os módulos é de 34 %, o que significa que a célula representa 66 % do valor de um módulo. Conclui-se, por conseguinte, que o valor acrescentado não está concentrado numa determinada fase do processo de produção.
(41)
Certos produtores-exportadores argumentaram que o facto de o compromisso impor diferentes preços mínimos de importação e volumes mínimos para as células e os módulos confirma, alegadamente, que os módulos e as células são produtos distintos que requerem dois inquéritos. Os diferentes preços mínimos de importação são, no entanto, apenas uma indicação que as células e os módulos são diferentes grupos de tipos do produto vendidos a preços diferentes. Por conseguinte, é necessário definir preços diferentes, de modo a que os preços mínimos de importação tenham significado.
(42)
Por outro lado, o facto de as células e os módulos serem grupos distintos de tipos do produto não é, em si, relevante para a definição do produto em causa. Para a definição do produto em causa, é suficiente que os produtos partilhem as mesmas características de base e utilizações finais, o que é o caso dos módulos e células, tal como descrito nos considerandos 32 e 48, respetivamente.
(43)
O Governo da RPC argumentou que, aquando da avaliação se as células e os módulos eram ou não um único produto em causa, não se teve em conta um certo número de critérios definidos pelo Órgão de Recurso no Processo CE - Amianto (6). No entanto, esses critérios são utilizados para a definição do «produto similar», e não do produto em causa. Por outras palavras, esses critérios devem ser utilizados para definir o produto similar, por exemplo o produto similar produzido pela indústria da União, que é depois comparado com o produto em causa exportado pelos produtores-exportadores chineses. Estes critérios não são relevantes para a definição do produto em causa. De qualquer modo, as Instituições observam que a aplicação dos critérios utilizados no Processo CE - Amianto à definição do produto em causa no presente caso não conduza a um resultado diferente. O primeiro e o segundo critério (propriedades, natureza e qualidade ou utilizações finais) são idênticos aos critérios propriedades físicas, químicas e técnicas e utilizações finais utilizados nos considerandos anteriores. O terceiro critério (preferências e hábitos dos consumidores) não é realmente útil no caso em apreço, já que as células são a componente-chave dos módulos; quanto ao quarto critério, a classificação pautal, é de notar que tanto as células como os módulos podem ser declarados na posição pautal 8541 40 90, enquanto as posições pautais da posição 8501 são para geradores elétricos em geral e não, em especial, para produtos solares.
(44)
Outras partes interessadas argumentaram que uma aplicação objetiva dos critérios desenvolvidos pelo Tribunal de Justiça em casos anteriores (7) leva, alegadamente, a concluir que os módulos e as células são produtos diferentes. A este respeito, convém notar que o Tribunal apenas indicou uma série de critérios que podem ser tidos em conta; não há qualquer obrigação de utilizar todos os critérios em todos os casos, já que nem todos podem ser relevantes. Estes critérios foram avaliados nos considerandos 27 a 39 do regulamento provisório, onde se apurou que uma série de critérios não são relevantes no caso em apreço. No Processo Brosmann, a avaliação se os diferentes tipos de calçado pertencem ao «produto em causa» também foi feita com base em apenas três critérios considerados relevantes. Como as partes interessadas não forneceram quaisquer argumentos que explicassem de que forma a aplicação objetiva dos critérios conduziria à conclusão de que os módulos e as células são produtos distintos, o argumento não pode ser aceite.
(45)
Além disso, recorde-se que células e módulos têm as mesmas utilizações finais de base, ou seja, são vendidos para integração em sistemas solares fotovoltaicos. O desempenho dos módulos está diretamente ligado ao desempenho das células, tal como indicado no considerando 28 do regulamento provisório.
(46)
Uma parte interessada alegou que, devido à exclusão das bolachas (wafers) da definição do produto e à transformação significativa necessária para que as células passem a módulos, o argumento de que as células e os módulos têm as mesmas utilizações finais também estaria refutado. Foi igualmente alegado que a avaliação destinada a apurar se os módulos e as células têm as mesmas utilizações finais assenta no pressuposto de que bolachas (wafers), módulos e células têm o mesmo processo de produção.
(47)
Em primeiro lugar, é incorreto concluir que se avaliou que os módulos e as células têm as mesmas utilizações finais com base no processo de produção. Embora ambas as constatações se encontrem, de facto, no mesmo considerando 36 do regulamento provisório, isso não significa que uma conclusão se baseia no outro pressuposto. O termo «Além disso» que separa as duas afirmações mostra claramente que a segunda afirmação não se baseia na primeira. As duas afirmações pretendem abordar questões distintas sob o título «Utilizações finais e permutabilidade». A primeira afirmação, relativa ao processo de produção, aborda a permutabilidade, enquanto a segunda afirmação aborda a utilização final. O pressuposto subjacente é, pois, incorreto, isto é, que se avaliou que os módulos e as células têm as mesmas utilizações finais com base no pressuposto de que bolachas (wafers), módulos e células têm o mesmo processo de produção.
(48)
Quanto à utilização final efetiva das células e dos módulos, as partes interessadas não contestam que os módulos e as células são vendidos para integração em sistemas solares fotovoltaicos. Confirma-se, portanto, a conclusão de que módulos e células têm a mesma utilização final.
2.3. Células mono e multicristalinas
(49)
Uma parte interessada alegou que não existia qualquer produção de células monocristalinas na União, e que as suas exportações de células monocristalinas não estavam em concorrência com a indústria da União. No entanto, o inquérito mostrou que havia, na verdade, produção de células monocristalinas na União. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado. Em qualquer caso, o Tribunal Geral considerou no Processo Brosmann que a ausência de produção comunitária de um determinado tipo de produto não é decisiva.
2.4. Cláusula «expedidos da»
(50)
As partes interessadas alegaram que o alargamento do âmbito do inquérito aos produtos «expedidos da» RPC era injustificado, pois o inquérito havia sido iniciado apenas em relação aos produtos originários da RPC.
(51)
No entanto, as mercadorias expedidas da RPC já foram abordadas na fase inicial do processo. No ponto 5 do aviso de início (8) estabelece-se que «as empresas que expedem o produto em causa proveniente da República Popular da China, mas considerem que parte, ou mesmo a totalidade, dessas exportações não têm a sua origem aduaneira na República Popular da China são convidadas a manifestar-se, no âmbito do inquérito, e a fornecer todas as informações relevantes». É, por conseguinte, claro que todas as empresas que expedem produtos da RPC tiveram a oportunidade de colaborar no presente inquérito. Além disso, uma vez que o produto objeto de inquérito incorpora frequentemente componentes e partes provenientes de diferentes países, foi igualmente anunciado no ponto 5 do aviso de início que «poderão ser adotadas disposições especiais» para abordar esta questão.
(52)
Considera-se, por conseguinte, que todos os operadores económicos afetados foram devidamente informados da possibilidade de poderem ser adotadas, se adequado, disposições especiais em relação a produtos expedidos da RPC tendo sido convidados a colaborar no inquérito. Assim, o âmbito do inquérito não foi alargado aos produtos «expedidos da RPC», na medida em que estes estavam abrangidos desde o início.
(53)
Na sequência da divulgação, as partes interessadas argumentaram que, independentemente das disposições no Aviso de início a que se refere o considerando 51, o inquérito limitou-se às mercadorias originárias da RPC e não avaliou o impacto das mercadorias expedidas da RPC.
(54)
A este respeito, note-se que foram adotadas as seguintes medidas para garantir que todas as mercadorias expedidas da RPC foram avaliadas durante o inquérito, e não apenas as mercadorias originárias da RPC.
-
Todas as empresas que expedem o produto em causa da RPC foram convidadas a manifestar-se no âmbito do inquérito, independentemente da origem das mercadorias.
-
No anexo A do Aviso de início, os exportadores foram instados a apresentar informações sobre todos os produtos fabricados pela empresa. Esta informação não foi limitada às mercadorias originárias da RPC.
-
Com base nessa informação, que continha todas as exportações para a UE, independentemente da origem das mercadorias, foi selecionada uma amostra representativa.
-
Os produtores incluídos na amostra receberam um questionário para «produtores que exportam para a União Europeia», e a RPC era designada como «país em causa», e não país de origem. Era, pois, claro que todos as mercadorias eram objeto de inquérito, independentemente da origem das mercadorias.
(55)
Com base no exposto, conclui-se que o inquérito abrangia todas as mercadorias originárias ou expedidas da RPC, e que as conclusões do inquérito, incluindo no que respeita a dumping e prejuízo, abrangem todas as mercadorias originárias ou expedidas da RPC.
(56)
Na sequência da divulgação final, as partes interessadas argumentaram que a denúncia continha apenas elementos de prova prima facie sobre as importações de painéis solares originários da RPC, e não mercadorias expedidas da RPC. A este respeito, convém esclarecer que a denúncia abrangia efetivamente mercadorias «provenientes da RPC», como se pode observar na página de cobertura apresentada pelo requerente, carimbada. Antes dessa página, existe uma outra página no dossiê, em que, com efeito, se utiliza a expressão «originários da República Popular da China». Este processo, no entanto, não fazia parte do documento apresentado pelo autor da denúncia, tendo sido aditado como página de cobertura pelos serviços da Comissão, utilizando o nome do inquérito, em vez de repetir o título da denúncia. Considera-se, por conseguinte, que a denúncia abrangia todas as mercadorias provenientes da RPC, independentemente de serem ou não originárias da RPC.
(57)
Os produtores-exportadores chineses defenderam ainda que não se poderia razoavelmente esperar que os produtores-exportadores de países terceiros soubessem que os seus produtos poderiam também ser abrangidos pelo inquérito. Note-se, a este respeito, que as medidas não se aplicam às mercadorias em trânsito, na aceção do artigo V do GATT. Por conseguinte, os produtores-exportadores que não têm operações na RPC não são afetados por estas medidas. Além disso, não se manifestou nenhum produtor-exportador de países terceiros, levantando a questão de que os produtos que exportam estão sujeitos a direito anti-dumping.
(58)
Os mesmos produtores-exportadores argumentaram que não fora solicitado aos produtores-exportadores de países terceiros que se manifestassem, pelo que não tiveram qualquer oportunidade para demonstrar que os seus produtos não são objeto de dumping. As Instituições consideram que os produtores-exportadores que não tenham quaisquer operações na RPC não são afetados pelas medidas, dado que as suas mercadorias, se expedidas da RPC, terão estado em trânsito. Todos os outros produtores-exportadores foram informados no Aviso de início de que as suas operações fazem parte do inquérito.
(59)
O Governo da RPC argumentou que, enquanto o artigo 1.o, n.o 3, do regulamento de base permite derrogar ao princípio de que o país de exportação é o país de origem, esse artigo não pode ser aplicado no caso em apreço. Em apoio desta alegação, defende que não há foi efetuada qualquer análise completa para determinar se o país de exportação podia ser um país intermediário. As Instituições não concordam com esta interpretação do artigo 1.o, n.o 3, do regulamento de base. Nenhuma parte contesta que existe uma produção significativa na RPC. O facto de a RPC ser ou não o país de origem dos bens acabados depende de vários fatores. A análise do dumping, prejuízo, nexo de causalidade e interesse da União realizada pelas Instituições refere-se à produção, independentemente da questão de saber se o bem acabado exportado tem a sua origem aduaneira na RPC. Uma vez que havia fortes indícios de que nem todos os produtos que tinham sido, pelo menos parcialmente, produzidos na RPC viessem a ser considerados como tendo a sua origem aduaneira na RPC, as Instituições decidiram que era necessário abranger também os produtos relativamente aos quais a RPC é apenas um país intermediário.
(60)
O Governo da RPC argumentou ainda que, uma vez que não tinha sido concedido o TEM a nenhum exportador chinês, não há preço comparável para os painéis solares na RPC, pelo que, consequentemente, a RPC não pode ser utilizada como um país intermediário. Contudo, a este respeito, convém salientar que as três condições do artigo 1.o, n.o 3, do regulamento de base, são dadas meramente a título de exemplo, pelo que nem todas as condições podem ser relevantes em todos os casos. No presente caso, uma vez que não foi concedido o TEM a nenhum exportador chinês, o preço comparável teve de ser estabelecido no país análogo - e este preço comparável é o mesmo, independentemente de a RPC ser considerada o país de origem ou o país intermediário. Por conseguinte, a questão de saber se existe um preço comparável «nesse país» é irrelevante, dado que, no presente caso, o preço comparável não é estabelecido «nesse país», mas no país análogo.
2.5. Carregadores solares
(61)
Na sequência da divulgação provisória, as partes interessadas alegaram que a definição de «carregadores solares que consistem em menos de seis células» é demasiado restrita, devendo ser alargada aos produtos com uma função semelhante não abrangidos por esta definição como, por exemplo, os produtos com uma dimensão semelhante que utilizam um número maior de células mais pequenas.
(62)
Além disso, as partes interessadas alegaram que a definição de «produtos fotovoltaicos de silício integrados de forma permanente em artigos elétricos» é demasiado estrita, dado que só é excluído o produto elétrico completo, enquanto os componentes solares para integração nos produtos elétricos não são necessariamente excluídos.
(63)
Com efeito, uma análise dos argumentos acima apresentados mostrou que é mais adequado acrescentar à exclusão de tais produtos um critério baseado numa norma técnica. Em particular, ficou estabelecido que as definições da seguinte norma definem mais adequadamente os produtos que devem ser excluídos do âmbito de aplicação das medidas: Norma internacional IEC 61730-1, Classes de Aplicação, Classe C: Tensão limitada, aplicações de potência limitada (p. 13) (9).
(64)
Na sequência da divulgação definitiva foram recebidas observações relativamente à exclusão, com base na norma internacional supramencionada. Foi alegado que, em vez de fazer referência à norma, seria mais adequado definir a exclusão com base na tensão de saída e na potência como «módulos ou painéis com uma tensão de saída não superior a 50 V DC e uma potência não superior a 50 W apenas para utilização direta como carregadores de bateria em sistemas com as mesmas características de tensão e potência». Esta alegação pôde ser aceite, sendo a exclusão determinada finalmente de acordo com esta definição.
2.6. Módulos solares integrados no telhado
(65)
Uma outra parte interessada alegou que os módulos solares integrados no telhado devem ser excluídos da definição do produto objeto do inquérito, uma vez que combinam a capacidade de um módulo solar com a de uma telha ou ardósia. Por conseguinte, não seriam diretamente permutáveis com um módulo solar normalizado.
(66)
O inquérito mostrou, porém, que tanto os módulos solares normalizados como os módulos solares integrados no telhado têm de cumprir as mesmas normas em matéria de eletricidade. Além disso, embora um módulo solar integrado no telhado não possa ser simplesmente substituído por um módulo normalizado, pode ser substituído por um módulo normalizado acrescido de telhas ou ardósias. Estes produtos têm, por conseguinte, a mesma propriedade técnica de base de produzirem eletricidade a partir de luz solar. A capacidade acrescentada (que é, de outro modo, desempenhada pelo material para telhados) não foi considerada essencial e não justifica a exclusão dos módulos solares integrados no telhado da definição do produto.
(67)
Na sequência da divulgação definitiva, a mesma parte interessada alegou que a falta de permutabilidade mútua entre módulos solares integrados no telhado e módulos solares normalizados é uma indicação de que os módulos solares integrados no telhado devem ser excluídos do âmbito de aplicação das medidas, remetendo para o Processo Footwear (10), em geral, e para o calçado de atletismo fabricado de acordo com tecnologia especial (special technology athletics footwear - «STAF»), em particular. Todavia, os motivos para a exclusão do STAF eram numerosos, e a ausência de mútua permutabilidade, por si só, não foi considerada um motivo suficiente pelo Tribunal Geral no Processo Brosmann (11), que confirmou que produtos muito diferentes como calçado de uso corrente e calçado de passeio podem, com efeito, ser considerados como produto em causa num único inquérito anti-dumping apesar das suas diferenças.
(68)
Além disso, a parte interessada alegou que o facto de não haver produção na União e de a parte interessada deter direitos de propriedade intelectual é, alegadamente, a confirmação de que os módulos solares integrados no telhado são inovadores e diferentes de qualquer outro produto. No entanto, remetendo de novo para o Processo Footwear referido pela parte interessada, o Tribunal Geral considerou em Brosmann que «quanto (…) à não produção comunitária desse tipo de calçado e à existência de patente, deve reconhecer-se que não são determinantes.» (12). Em resultado, o calçado que recorre a tecnologias patenteadas foi considerado como produto em causa nesse caso.
(69)
A parte interessada argumentou ainda que os módulos solares integrados no telhado devem ser excluídos da definição do produto em causa, uma vez que são vendidos a preços substancialmente mais elevados do que módulos normalizados. Além disso, no processo footwear, o STAF acima de um determinado preço foi excluído da definição do produto em causa. A este respeito, convém notar que um módulo solar integrado no telhado combina a capacidade de um módulo solar com a de uma telha ou ardósia, como indicado no considerando 66. Uma comparação direta dos preços não é, por conseguinte, significativa, já que a funcionalidade adicional conduz naturalmente a preços mais elevados.
(70)
Em resposta a este argumento, a parte interessada argumentou que, com base nesta argumentação, nunca seria possível invocar diferenças de preços como indicador adicional, justificando a exclusão da definição do produto. No entanto, esta interpretação é demasiado lata. O que se afirma no considerando anterior é simplesmente que, neste caso específico, em que os módulos integrados no telhado combinam a funcionalidade do produto em causa com a de outro produto (neste caso, da telha ou ardósia), o preço não é, naturalmente, significativo. Tal não significa, de forma alguma, que, em noutros casos, a diferença de preço não possa ser um indicador útil para estabelecer se um produto deverá ser excluído da definição do produto em causa.
(71)
Por último, a parte interessada argumentou que deveria ser concedido ao seu fornecedor de módulos solares integrados no telhado o acesso ao compromisso de preço mínimo. No entanto, afigura-se que o exportador chinês em causa não colaborou no inquérito, e enquanto parte que não colaborou no inquérito não é elegível para participar no compromisso. Este argumento não pôde, portanto, ser aceite.
3. Conclusão
(72)
Tendo em conta o acima exposto, o produto em causa é definido definitivamente como módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino e células do tipo utilizado em módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino, originários ou expedidos da RPC, a não ser que estejam em trânsito na aceção do artigo V do GATT. As células têm uma espessura não superior a 400 micrómetros. Este produto está atualmente classificado nos códigos NC ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 e ex 8541 40 90.
(73)
São excluídos os seguintes tipos do produto da definição do produto em causa:
-
carregadores solares que consistem em menos de seis células, são portáteis e fornecem eletricidade a dispositivos ou carregam baterias,
-
produtos fotovoltaicos de películas finas,
-
produtos fotovoltaicos de silício cristalino integrados de forma permanente em artigos elétricos cuja função não é a produção de eletricidade e que consomem a eletricidade produzida pela(s) célula(s) fotovoltaica(s) integradas de silício cristalino.
-
módulos ou painéis com uma tensão de saída não superior a 50 V DC e uma potência não superior a 50 W apenas para utilização direta como carregadores de bateria em sistemas com as mesmas características de tensão e potência.
(74)
Na sequência da exclusão das bolachas (wafers), a análise foi revista, excluindo os dados e a análise em matéria de bolachas (wafers), salvo indicação em contrário. Dado que as bolachas (wafers) representavam apenas uma pequena percentagem das importações do produto em causa na UE (cerca de 2 % em valor) durante o PI, a exclusão das bolachas (wafers) é considerada como tendo, quando muito, um impacto negligenciável nas conclusões. Foram tidas em conta todas as observações das partes interessadas, mas foi excluída qualquer referência às bolachas (wafers) mesmo que tenha sido suscitada. Consequentemente, todas as referências e todos os dados conexos no que respeita às bolachas (wafers) comunicados nos considerandos do regulamento provisório já não são aplicáveis, mesmo quando os considerandos relevantes são confirmados pelo presente regulamento.
(75)
Consequentemente, confirmam-se definitivamente as conclusões provisórias, com as alterações expendidas nos considerandos 26 a 74. Para efeitos do presente processo e em conformidade com a prática habitual, entende-se, por conseguinte, que todos os tipos do produto em causa devem ser considerados um único produto.
C. DUMPING
1. República Popular da China
1.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(76)
Na sequência da divulgação provisória, as partes interessadas alegaram que a determinação relativa ao TEM foi apresentada fora de prazo, ou seja, após o período de três meses previsto no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, pelo que o inquérito deveria ser encerrado sem demora.
(77)
A este respeito, essas partes argumentaram que a alteração do regulamento de base (13) que, alegadamente, prorrogava o prazo para a determinação do TEM para oito meses, só entrara em vigor após a expiração do prazo de três meses anteriormente aplicável. A alteração só se aplicaria aos futuros inquéritos e aos inquéritos em curso se a determinação do TEM ainda não tivesse caducado nessa altura.
(78)
No entanto, o artigo 2.o da alteração do regulamento de base prevê claramente que «o presente regulamento é aplicável a todos os inquéritos novos e pendentes a partir de 15 de dezembro de 2012». Este artigo, ou mesmo todo o regulamento, não contém qualquer referência à restrição «se a determinação do TEM ainda não tivesse caducado» alegada pelas partes interessadas. Por conseguinte, esta alegação não pode ser aceite.
(79)
Após a divulgação final, várias partes interessadas reiteraram o seu argumento de que a determinação do TEM fora feita fora de prazo, sem contestar o facto de a alteração do regulamento de base, conforme referido no considerando 78, se aplicar «a todos os inquéritos pendentes», o que inclui o presente inquérito. Conclui-se, por conseguinte, a título definitivo, que a determinação do TEM não foi feita fora de prazo.
(80)
Na sequência da divulgação final, um exportador alegou que o TEM não devia ter sido negado pelo facto de três empresas que cessaram as atividade durante o ano de 2011 não terem tido um conjunto claro de registos contabilísticos básicos. Em especial, foi colocada a questão de saber com base em que norma contabilística uma empresa que cessou as operações deveria, contudo, preparar tais registos contabilísticos.
(81)
Note-se, a este respeito, que as normas contabilísticas não definem quais as empresas que são obrigadas a preparar demonstrações financeiras - as normas contabilísticas definem o modo como estas demonstrações devem ser preparadas. No caso da RPC, é a «Accounting Standard for Business Enterprises: Basic Standard» que define, no seu artigo 4.o, que «uma empresa deve preparar relatórios financeiros». Trata-se de uma obrigação, e não existe qualquer isenção para empresas que tenham cessado a sua atividade.
(82)
Além disso, embora tenham cessado a atividade, essas empresas ainda detinham ativos (incluindo terrenos, edifícios, máquinas e existências) e passivos, e continuaram como entidades jurídicas pelo menos até ao início de 2013. Considera-se, por conseguinte, que essas empresas eram obrigadas a publicar os registos contabilísticos para o ano de 2011, constituindo a falta desses registos contabilísticos uma violação do segundo critério.
(83)
Na sequência da divulgação final, certos exportadores alegaram também que as vantagens conferidas pelo(s) regime(s) fiscal(ais) preferencial(ais) e as subvenções não representam uma parte significativa do seu volume de negócios, o que é, alegadamente, confirmado pelo inquérito antissubvenções paralelo.
(84)
A este respeito, convém notar que este argumento já foi abordado no considerando 65 do regulamento provisório. Foi sublinhado que, nomeadamente devido à natureza desta vantagem, o valor absoluto da vantagem recebida durante o PI é irrelevante para avaliar se a distorção é «significativa». Esta alegação é, por conseguinte, rejeitada.
(85)
Na ausência de outras observações sobre o tratamento de economia de mercado, são confirmadas todas as determinações dos considerandos 50 a 69 do regulamento provisório.
1.2. Exame individual
(86)
Tal como indicado no considerando 70 do regulamento provisório, 18 produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores colaborantes não selecionados para a amostra apresentaram pedidos de exame individual nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. No caso em apreço, a amostra já era constituída por sete grupos de empresas, que tipicamente consistem num certo número de produtores exportadores, comerciantes coligados e importadores coligados na União e em países terceiros. Um exame individual de mais 18 (grupos de) produtores-exportadores, para além dos sete grupos de produtores-exportadores incluídos na amostra, seria indevidamente moroso e impediria a conclusão do inquérito em tempo útil.
(87)
Na ausência de outras observações sobre o exame individual, são confirmadas todas as determinações dos considerandos 70 a 71 do regulamento provisório.
1.3. País análogo
(88)
As partes interessadas assinalaram que a Índia não é um país análogo adequado, devido às disposições em matéria de conteúdo local para os projetos da «Jawaharlal Nehru National Solar Mission» («JNNSM»). Uma parte alegou que é requerido um conteúdo local de 75 %, tendo outra parte alegado que os produtores indianos podem cobrar preços mais elevados para 100 % dos módulos produzidos internamente. Alegaram ainda que tais requisitos aumentam significativamente os preços dos produtos locais. Em apoio desta alegação, foi apresentado um artigo de imprensa indiano (14). No entanto, este artigo foi publicado quase um ano após o termo do PI, e não foi facultada qualquer prova do seu impacto durante o PI.
(89)
No entanto, o mesmo artigo de imprensa informara que a indústria solar indiana enfrenta uma «forte concorrência da parte dos fabricantes ocidentais e chineses». Tal é apoiado pelo aumento constante das importações na Índia, tal como referido no considerando 92. Embora os requisitos em matéria de conteúdo local possam, de facto, ter um certo impacto no mercado interno da Índia, é possível, no entanto, concluir de uma forma clara que o mercado indiano é competitivo, com um grande número de empresas indianas e estrangeiras a concorrerem efetivamente entre si.
(90)
Além disso, de acordo com as informações publicadas pelo CCI (15), a maioria dos projetos JNNSM serão realizados em linha a partir de 2015. Com efeito, a meta para sistemas fotovoltaicos ligados à rede no âmbito da JNNSM para 2012 foi de apenas 50 MW em comparação com uma capacidade total ligada à rede na Índia superior a 1 GW já em junho de 2012. Tudo isto revela que durante o período de inquérito a importância da JNNSM no total das instalações solares na Índia, foi inferior a 5 %, pelo que o impacto da JNNSM e dos seus requisitos em matéria de conteúdo local, se já existiam durante o PI, um facto que não foi estabelecido pelas partes interessadas, foi, na melhor das hipóteses, muito limitado. A maior parte das instalações durante o PI estava situada no Estado de Gujarat (cerca de 65 %), tendo sido impulsionada por políticas estatais de fomento.
(91)
As partes interessadas alegaram que o mercado indiano esteve protegido de facto, durante o PI, das importações provenientes de várias fontes, incluindo a RPC, porque, desde o começo de 2012, se desenhava a possibilidade de início de um inquérito anti-dumping. Com efeito, a Índia deu início a um inquérito anti-dumping contra as importações de células e módulos solares provenientes da RPC, da Malásia, de Taiwan e dos EUA em 23 de novembro de 2012, ou seja, quase cinco meses após o fim do PI.
(92)
No entanto, esta alegação não é apoiada pela evolução das importações de células e módulos solares comunicadas pelas estatísticas de comércio da Índia (16):
Valores em milhões de USD
Abril de 2010 - Março de 2011
Abril de 2011 - Março de 2012
Abril de 2012 - Março de 2013
PRC
77,33
577,24
371,72
Índice
100
746
481
Total
252,63
1 348,48
827,07
Índice
100
534
327
(93)
O quadro supra mostra que, entre 2010/11 e 2011/12, as importações de células e módulos solares aumentaram drasticamente mais de 600 % para a RPC e mais de 400 % em geral. Em seguida, os valores de importação diminuíram de certo modo, mas o mesmo aconteceu com os preços das células e módulos solares. Com efeito, a queda dos valores de importação entre 2011/12 e 2012/13 está em sintonia com a diminuição dos preços comunicada por consultores especializados como pvXChange, durante o mesmo período, o que levou a concluir que os volumes de importação se mantiveram bastante estáveis entre 2011/12 e 2012/13. Conclui-se, por conseguinte, que o mercado indiano não esteve protegido de facto, durante o PI, das importações provenientes de várias fontes, incluindo a RPC.
(94)
Na sequência da divulgação final, o Governo da RPC argumentou que os EUA tinham solicitado a realização de consultas com a Índia ao abrigo dos procedimentos de resolução de litígios da OMC no que respeita a requisitos em matéria de conteúdo local da JNNSM em 6 de fevereiro de 2013 O efeito destas regras em matéria de conteúdo local, em combinação com o inquérito anti-dumping mencionado no considerando 91, levou alegadamente a uma diminuição de 38 % em termos de valor em abril de 2012 - março de 2013, em comparação com o ano anterior, em contraste com o aumento nos anos anteriores.
(95)
A este respeito, convém notar que a diminuição em termos de valor se deve mais a uma diminuição dos preços do que dos volumes de importação. Após a divulgação definitiva, uma parte interessada forneceu informações sobre a evolução das importações de células e módulos solares no mercado indiano em termos de volume entre 2010 e março de 2013. Estes dados revelam um aumento constante das importações de módulos e células solares no mercado indiano em termos de volume. Conclui-se, por conseguinte, que não se pode afirmar que o mercado indiano tenha sido, de facto, protegido devido a uma ameaça de inquérito anti-dumping; apesar dos alegados, mas não demonstrados, e em qualquer caso quando muito reduzidos efeitos dos requisitos da JNNSM em matéria de conteúdo local, mencionados no considerando 90, registou-se um crescimento contínuo das importações em termos de volume.
(96)
Além disso, importa assinalar que o período de abril de 2012 - março de 2013, que mostra os pretensos efeitos da JNNSM sobre as importações na Índia, é predominantemente após o PI. Qualquer eventual impacto desta alegada diminuição no PI só pode, portanto, ser de menor importância.
(97)
Uma parte interessada alegou que a Tata Power Solar («Tata») só recentemente entrara no mercado, pelo que não é um produtor de um país análogo adequado. A este respeito, note-se que a empresa, anteriormente «Tata BP solar», produz módulos solares desde 1989, pelo que não se pode considerar que só tenha entrado no mercado recentemente. Com efeito, de acordo com as informações fornecidas por outra parte interessada, a Tata entrou no mercado bastante mais cedo do que os cinco maiores exportadores chineses incluídos na amostra.
(98)
Uma parte interessada alegou que Taiwan seria um país análogo mais adequado do que a Índia, uma vez que a dimensão das empresas de Taiwan é mais comparável à dimensão dos exportadores chineses, havendo igualmente colaboração por parte dos produtores de Taiwan. Além disso, outras partes interessadas questionaram o facto de a Índia ser um país análogo razoável, dada a comparativamente pequena dimensão da Tata, sem proporem uma alternativa mais adequada.
(99)
Com efeito, as empresas taiwanesas colaboraram no inquérito. Uma empresa colaborou plenamente e outra apenas parcialmente. A única empresa taiwanesa que colaborou plenamente no inquérito é, no entanto, mais pequena que a Tata, nomeadamente em termos de vendas e de produção de módulos, que representam cerca de 90 % das vendas do produto em causa, sendo que a Tata vende substancialmente mais do que a empresa taiwanesa cujas vendas são insignificantes a este respeito, tal como mencionado no considerando 76 do regulamento provisório. Na sequência da divulgação definitiva, um exportador perguntou se a empresa de Taiwan que colaborou parcialmente no inquérito havia sido contactada para fornecer as informações que faltavam. A este respeito, remete-se para o considerando 76 do regulamento provisório, que esclarece que Taiwan não podia ser utilizado como país análogo, uma vez que as empresas de Taiwan que colaboraram no inquérito produziam quase exclusivamente células, enquanto as exportações chinesas são efetuadas principalmente sob a forma de módulos. O mesmo se aplica ao produtor de Taiwan que colaborou parcialmente no inquérito. Dado que o produtor já foi considerado inadequado por este motivo, não se julgou conveniente solicitar informações complementares a esta empresa.
(100)
A mesma parte interessada alegou que a ausência quase total de vendas de módulos não desqualifica, per se, Taiwan como país análogo, uma vez que os custos associados à transformação de células em módulos podem ser determinados sem muita dificuldade. Tal não é, no entanto, apoiado pelos factos averiguados no inquérito. A produção de um módulo a partir de células requer múltiplas etapas de produção, durante as quais é criada uma parte significativa do valor acrescentado do módulo. Tal como indicado no considerando 137 do regulamento provisório, durante o PI, a diferença de preço médio entre células e módulos foi de 555,92 EUR ou 54 %, enquanto a diferença de custo médio ascendeu a 377,99 EUR ou 34 %. Isto significaria que a parte significativa de um eventual valor normal taiwanês para os módulos teria de se basear em ajustamentos para custos de transformação, o que não pode ser considerado mais razoável do que um país onde o valor normal pode ser estabelecido com base nos preços internos de venda para a maior parte do produto em causa. Considera-se, por conseguinte, que a Índia foi selecionada como país análogo de um modo razoável, tendo em conta a informação disponível fiável.
(101)
Uma outra parte interessada argumentou que não foram apresentados quaisquer argumentos que justifiquem o facto de os EUA não terem sido considerados como um país análogo adequado. A este respeito, remete-se para o considerando 74 do regulamento provisório, onde se afirma claramente que «os EUA não seriam um país análogo adequado, devido principalmente ao facto de o mercado dos EUA ter estado protegido das importações chinesas durante parte do PI através de medidas anti-dumping e antissubvenções». Uma vez que não foram recebidas observações sobre a proteção do mercado dos EUA, enquanto tal, mantém-se inalterada a posição a este respeito.
(102)
As partes interessadas alegaram que o resultado do cálculo de dumping está distorcido devido a diferenças a nível de economias de escala entre os produtores chineses e o produtor indiano. Por conseguinte, verificou-se se existe, de facto, uma correlação entre o volume de produção de uma empresa e a sua margem de dumping.
(103)
Dos sete grupos de empresas incluídos na amostra, dois são grupos de empresas de média dimensão (Jinzhou Yangguang e Delsolar) e cinco são grupos de grandes empresas (JingAo, LDK, Suntech, Trina e Yingli). De entre as empresas de média dimensão, Jinzhou Yangguang tem a margem mais baixa e Delsolar a mais alta. As cinco grandes empresas encontram-se numa situação intermédia. Tal demonstra claramente a ausência de qualquer correlação entre as economias de escala e as margens de dumping. Por conseguinte, considera-se que o resultado do cálculo de dumping não é distorcido por diferenças a nível das economias de escala entre os produtores chineses e o produtor indiano.
(104)
Na sequência da divulgação definitiva, as partes interessadas alegaram que a ausência de qualquer correlação entre as economias de escala e as margens de dumping não mostra que não haja qualquer impacto de economias de escala e da comparabilidade dos preços. Numa situação em que a margem de dumping é baseada num valor normal idêntico para todos os exportadores como no presente caso, a margem de dumping é principalmente induzida pelos preços de exportação. Por conseguinte, a ausência de qualquer correlação entre as economias de escala e a margem de dumping demonstra igualmente a inexistência de qualquer correlação entre as economias de escala e os preços de venda. Conclui-se, por conseguinte, que as diferenças em termos de economias de escala não afetam a comparabilidade de preços no presente caso.
(105)
Uma parte interessada alegou que o produtor do país análogo tinha preços internos de venda extremamente elevados, alegadamente significativamente superiores aos preços de venda da indústria da União, uma vez que a margem de dumping é significativamente superior à margem de subcotação. Esta alegação baseava-se numa comparação dos valores normais indianos com os preços de venda da indústria da União. Esta comparação está, porém, viciada, pois o valor normal indiano baseia-se apenas nas vendas rentáveis. Em especial numa situação em que a indústria da União é deficitária, não surpreende que os preços rentáveis na Índia superem o preço médio da indústria da União. Por conseguinte, o facto de o valor normal indiano superar os preços médios da indústria da União não demonstra que a escolha da Índia como país análogo não seja razoável.
(106)
Uma parte interessada alegou que os preços da Tata estão distorcidos, uma vez que estava coligada com a Tata Power, uma empresa de serviços públicos. Alegadamente isso permite à Tata cobrar preços mais elevados nas zonas servidas pela Tata Power. No entanto, não foram apresentados quaisquer elementos de prova nesse sentido, nem facultada qualquer quantificação desse alegado efeito. Este argumento não pôde, pois, ser aceite.
(107)
Na sequência da divulgação definitiva, um exportador argumentou que a Tata é uma empresa não competitiva com elevados custos de produção e preços de venda, o que alegadamente era a razão pela qual a BP Solar se retirara da empresa comum em dezembro de 2011. Em apoio desta alegação, é citado um artigo de imprensa que declara que «a saída da BP da indústria solar após cerca de quatro décadas mostra quão competitivo e superpovoado se tornou o mercado solar». Este artigo, porém, não destacou a Tata como uma empresa não competitiva, abordou a situação no mercado de painéis solares em geral, referindo-se à «concorrência ruinosa que marca uma indústria» e que «muitas empresas a nível mundial encerraram as fábricas, despediram centenas de trabalhadores e declararam falência». Este artigo de imprensa não pode, portanto, demonstrar que a Tata é uma empresa não competitiva com elevados custos de produção e preços de venda.
(108)
Na sequência da divulgação, um exportador alegou que a Tata não fora incluída como parte da indústria nacional indiana no inquérito anti-dumping indiano em curso mencionado no considerando 91, devido às suas importações significativas de células. Embora se confirme que a Tata não faz efetivamente parte da indústria nacional indiana no inquérito anti-dumping indiano em curso, isso não implica automaticamente que a Tata não seja um produtor de um país análogo adequado. O valor normal foi baseado exclusivamente em células e módulos produzidos pela Tata na Índia, e não nos bens importados. O facto de as componentes importadas terem sido utilizadas na produção de alguns produtos não significa que o valor normal resultante não seja representativo para a Índia, tanto mais que se baseia predominantemente nos preços de venda e não nos custos.
(109)
O Governo da RPC argumentou que as vendas de módulos da Tata representam alegadamente apenas 0,3 % das exportações chinesas para a UE e não podem ser consideradas representativas, remetendo para o acórdão Detlef Nölle (17)do Tribunal Nesse processo, o Tribunal considerou que, quando a produção total num país corresponde a apenas 1,25 % do volume de exportação para a UE, isso é uma indicação de que o mercado considerado não é muito representativo. No caso em apreço, o Governo da RPC não comparou a produção total na Índia com o total das exportações chinesas, mas apenas a produção de uma empresa indiana com o total das exportações de todos os exportadores chineses. Esta comparação é, porém, incorreta, uma vez que, num mercado competitivo com múltiplos atores, as quantidades correspondentes a apenas um produtor não são indicativas da representatividade do mercado no seu conjunto. Além disso, também não é a comparação que foi apresentado no processo Detlef Nölle, no qual a produção total do país foi comparada com o total das exportações. De acordo com as informações fornecidas pela Câmara de Comércio Chinesa para a Importação e Exportação de Maquinaria e Produtos Eletrónicos («CCCME»), previa-se que a produção na Índia excedesse 2 GW antes do final de 2012, ou seja, pouco tempo depois do final do PI. Essa produção seria igual a 14 % das exportações chinesas para a UE, muito acima do limiar indicativo de 5 % mencionado no acórdão Detlef Nölle.
(110)
Na sequência da divulgação, uma parte interessada referiu a falta de integração a montante na Tata, que tem de se abastecer em bolachas (wafers) junto de partes terceiras. Alegadamente, esta falta de integração vertical a montante induz um aumento dos custos em relação aos produtores chineses verticalmente integrados. Esta alegação não foi, porém, fundamentada. Em particular, o custo total da Tata só seria mais elevado se o seu preço de compra para discos (wafers) fosse superior ao custo de produção de uma bolacha (wafer), o que não é certo, uma vez que muitas empresas no negócio solar registaram perdas durante o PI. Por outro lado, mesmo os grandes produtores chineses verticalmente integrados compraram muitas vezes quantidades significativas de bolachas (wafers) a fornecedores independentes, o que suporta a conclusão de que a falta de integração vertical em matéria de bolachas (wafers) não conduz necessariamente a custos mais elevados para os módulos e células.
(111)
Uma parte interessada alegou que o país análogo não é competitivo. Este argumento é apoiado pelo facto de a produção de células solares na Índia registar, em 2013, a maior baixa desde há cinco anos. O relatório citado pela referida parte interessada mostrou, contudo, que durante o PI a produção indiana de células se encontrava ainda a um nível elevado próximo do pico comunicado. A descida significativa da produção ocorreu após o PI e, por conseguinte, não teve qualquer impacto sobre os resultados do inquérito.
(112)
Outro argumento avançado em apoio da alegação de que o país análogo não é competitivo é o inquérito anti-dumping mencionado no considerando 91. As Instituições observam que o inquérito ainda está em curso, e que, por conseguinte, não podem ser extraídas conclusões do mesmo. Em geral, os inquéritos anti-dumping não constituem uma indicação para a falta de competitividade, mas são uma indicação de que a indústria nacional considera estar sujeita a práticas comerciais desleais de concorrentes localizados em países terceiros.
(113)
Em suma, a Comissão considera que a escolha da Índia como país análogo não é irrazoável.
(114)
Na ausência de outras observações sobre o país análogo, confirmam-se todas as determinações dos considerandos 72 a 77 do regulamento provisório.
1.4. Valor Normal
(115)
Na sequência da divulgação provisória, uma das partes interessadas alegou que as empresas indianas vendiam sobretudo módulos não ligados à rede, que têm preços e custos superiores aos módulos ligados à rede vendidos pelos exportadores chineses. Alegou-se ainda que os módulos não ligados à rede têm normalmente uma potência inferior aos módulos ligados à rede.
(116)
A este respeito, convém notar que os diferentes valores normais foram estabelecidos para módulos de «tamanho normalizado», com mais de 36 células e normalmente ligados à rede, e módulos mais pequenos, com 36 células ou menos e normalmente utilizados sem ligação à rede. Considera-se, por conseguinte, que é determinado um valor normal adequado para todos os tipos de produto, incluindo os módulos não ligados à rede e os módulos ligados à rede.
(117)
Uma outra parte interessada declarou que a Tata é igualmente ativa enquanto promotor de projetos, pelo que as vendas desta empresa não são comparáveis às vendas apenas de módulos efetuadas pelos produtores-exportadores chineses. A este respeito, convém assinalar que a comparação entre os preços internos indianos e os preços de exportação chineses fora feita exclusivamente para as vendas de módulos, não tendo as vendas de projetos completos ou de soluções integradas sido utilizadas para estabelecer o valor normal, pois não foram consideradas comparáveis.
(118)
Na ausência de outras observações sobre o valor normal, são confirmadas todas as determinações dos considerandos 78 a 86 do regulamento provisório.
1.5. Preço de exportação
(119)
Na sequência da divulgação provisória, alguns dos exportadores incluídos na amostra apresentaram observações sobre questões de menor importância no que respeita ao preço de exportação utilizado para estabelecer a margem de dumping. Quando justificado, as observações foram tidas em conta e levaram a uma ligeira revisão da margem de dumping das empresas em causa.
(120)
Na ausência de outras observações sobre o preço de exportação, confirmam-se todas as determinações dos considerandos 87 a 89 do regulamento provisório.
1.6. Comparação
(121)
Na sequência da divulgação provisória, alguns dos exportadores incluídos na amostra apresentaram observações sobre questões de menor importância no que respeita às taxas convencionais utilizadas para estabelecer a margem de dumping. Quando justificado, as observações foram tidas em conta e levaram a uma ligeira revisão da margem de dumping das empresas em causa.
(122)
Na sequência da divulgação provisória, foi detetado um erro de escrita que resultou num ajustamento incorreto do valor normal para o frete interno. Esse erro foi corrigido e levou a uma ligeira diminuição das margens de dumping.
(123)
Na sequência da divulgação, uma parte interessada alegou que se pode justificar um ajustamento para o estádio de comercialização, uma vez que a parte não vendia diretamente aos instaladores, mas aos revendedores e distribuidores. A parte solicitou informações pormenorizadas sobre os canais de vendas do produtor do país análogo, o que não pôde ser fornecido para proteger informações confidenciais. Em alternativa, a base de clientes do produtor do país análogo foi classificada em diferentes categorias de acordo com o volume de vendas, o que mostrou que não se justificava um ajustamento em função do estádio de comercialização.
(124)
Em resposta a esta análise, a parte interessada admitiu que uma diferença nas quantidades de vendas conduziria a diferenças de preços, mas reiterou o seu argumento de que iriam alegadamente cobrar preços mais elevados aos instaladores do que aos distribuidores/revendedores, mesmo que o instalador comprasse uma quantidade similar à do distribuidor/revendedor. Esta alegação não foi, porém, fundamentada, pelo que não pôde ser tida em conta.
(125)
Na ausência de outras observações sobre o preço de exportação, são confirmadas todas as determinações dos considerandos 90 a 92 do regulamento provisório.
1.7. Margens de dumping
(126)
Um produtor-exportador incluído na amostra solicitou uma divulgação integral dos seus cálculos de dumping, alegando que, de outra forma, não poderia apresentar observações sobre a sua exatidão. Uma vez que a esta empresa não foi concedido o TEM, o seu valor normal foi estabelecido com base nos dados referentes à Índia enquanto país análogo. Dado que apenas um produtor no país análogo colaborou plenamente no inquérito, as informações referentes ao país análogo não podem ser divulgadas a nível de um tipo do produto a fim de proteger informações confidenciais. Por conseguinte, a alegação tem de ser rejeitada.
(127)
Relativamente às empresas incluídas na amostra, comparou-se o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto similar estabelecido para o país análogo com o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(128)
A margem de dumping média ponderada dos produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra foi calculada em conformidade com o disposto no artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base. Esta margem foi calculada com base nas margens determinadas para os produtores-exportadores incluídos na amostra.
(129)
Nessa base, a margem de dumping definitiva calculada para as empresas colaborantes não incluídas na amostra foi fixada em 88,1 %.
(130)
No que se refere a todos os outros produtores-exportadores da RPC, as margens de dumping foram estabelecidas com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. Para o efeito, determinou-se em primeiro lugar o nível de colaboração mediante a comparação do volume de exportações para a União comunicado pelos produtores-exportadores colaborantes com o volume das exportações chinesas, como estabelecido no considerando 167.
(131)
Atendendo a que a colaboração ascendeu a mais de 80 % do total das exportações chinesas para a União, o nível de colaboração pode ser considerado elevado. Não havendo razão para crer que quaisquer produtores-exportadores se tivessem abstido deliberadamente de colaborar, a margem de dumping residual foi fixada ao nível da margem de dumping individual mais elevada das empresas incluídas na amostra. Este procedimento foi considerado adequado por não haver indicações de que as empresas não colaborantes praticassem níveis mais baixos de dumping e para garantir a eficácia de qualquer medida.
(132)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping definitivas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd,
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Outras empresas colaborantes (anexo I, anexo II)
88,1 %
Todas as outras empresas
111,5 %
D. PREJUÍZO
1. Definição de indústria da União e de produção da União
(133)
O produto similar é fabricado por cerca de 215 produtores na União. As Instituições verificaram alegações apresentadas por partes interessadas de que o número seria maior; essa verificação revelou que os alegados produtores adicionais eram, na realidade, e na maior parte dos casos, produtores-exportadores, importadores coligados com estes, distribuidores e instaladores.
(134)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes interessadas contestaram o facto de os dados fornecidos pela Europressedienst, uma empresa de consultadoria independente («consultora»), terem sido utilizados para determinar, nomeadamente, a produção da União, a capacidade de produção da União, bem como outros indicadores macroeconómicos de prejuízo relativos à indústria da União e aos dados de importação. Estas partes questionaram a independência da consultora, alegando que estava ligada ao autor da denúncia. Também solicitaram esclarecimentos sobre em que base é que a consultora fora escolhida pela Comissão, questionando a sua experiência na recolha de dados económicos relacionados com o setor fotovoltaico. A este respeito, foi alegado que a Comissão devia ter baseado as suas conclusões em dados provenientes de outras fontes disponíveis, nomeadamente institutos de investigação conhecidos. Por último, para contestar a fiabilidade dos dados apresentados pela consultora, a AFASE fez referência às boas práticas para a apresentação de elementos de prova de caráter económico e a recolha de dados nos processos relativos à aplicação dos artigos 101.o e 102.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE) e nos processos de concentração.
(135)
Relativamente às alegadas ligações entre a consultora e o autor da denúncia, as partes interessadas relevantes não apresentaram quaisquer elementos de prova demonstrando a existência dessas ligações. Do mesmo modo, o inquérito não revelou quaisquer elementos de prova da existência de uma relação para além de uma de natureza meramente comercial. Na sequência da divulgação final, uma parte interessada alegou que havia indícios de que os elementos de prova prima facie fornecidos na denúncia pela indústria da União se tinham baseado em dados fornecidos pela mesma consultora. Mesmo reconhecendo que as conclusões relativamente a alguns indicadores eram, efetivamente, semelhantes aos elementos de prova apresentados na denúncia, isso não significa necessariamente que as mesmas foram estabelecidas com base numa única fonte. A este respeito, a denúncia apresenta as várias fontes utilizadas.
(136)
Tal como explanado no considerando 99 do regulamento provisório, a Comissão considerou adequado fazer uso dessa consultoria no atual inquérito, devido a não haver outras fontes públicas que disponibilizassem os necessários dados macroeconómicos abrangendo o mercado total da União bem como os dados de importação. Antes de selecionar a Europressedienst, a Comissão avaliou a metodologia utilizada pela consultora para a recolha dos dados relevantes, bem como a capacidade de a consultora fornecer os dados necessários separadamente para todos os tipos de produto e para todo o período considerado.
(137)
Além disso, durante o inquérito, os dados fornecidos pela consultora foram cruzados sempre que possível com outras fontes disponíveis, tendo sido confirmados. A este respeito, convém notar que existem no mercado várias empresas especializadas na recolha de estatísticas fotovoltaicas, sendo os valores registados quase nunca idênticos. Isso deve-se ao facto de ser difícil extrapolar números exatos para qualquer instituto de investigação, pelo que os indicadores do mercado fotovoltaico serão sempre baseados em estimativas, independentemente do fornecedor de tais números. Neste contexto, o exercício de verificação cruzada efetuado pela Comissão consistiu em comparar as tendências dos dados recebidos da consultora com as tendências dos mesmos dados publicados por outras empresas de investigação, o Centro Comum de Investigação da Comissão («CCI») e a Associação Europeia da Indústria Fotovoltaica (European Photovoltaic Industry Association - «EPIA»), na matéria, quando disponíveis. Não foram detetadas diferenças significativas em resultado do exercício de verificação cruzada, uma vez que as tendências dos indicadores objeto da verificação cruzada eram similares. As conclusões provisórias foram baseadas, por conseguinte, não só em dados fornecidos pela consultora, mas também na própria análise e avaliação da Comissão relativamente a esses dados. Tal como mencionado no considerando 9, após a instituição das medidas provisórias, foi efetuada uma visita de verificação às instalações da consultora. A Comissão efetuou o controlo in loco nas instalações da consultora, a fim de verificar a fiabilidade da metodologia e os dados facultados. O controlo in loco foi realizado no seguimento da verificação cruzada dos dados pela Comissão e para obter mais garantias no que respeita à fiabilidade e qualidade dos dados e respetiva metodologia.
A verificação in loco foi considerada adequada em aplicação do princípio de boa administração, apesar de esses dados terem sido facultados não por uma parte interessada, mas sim por uma consultora. Em resultado, a Comissão ficou ainda mais assegurada da fiabilidade dos dados fornecidos pela consultora.
(138)
Uma parte alegou que a metodologia de verificação cruzada utilizada pela Comissão não fora explicada em pormenor suficiente e solicitou a divulgação das outras fontes utilizadas para a verificação cruzada. Esta parte argumentou ainda que a metodologia utilizada era, em qualquer caso, inválida, na medida em que só foram comparadas as tendências de várias fontes e não os valores absolutos.
(139)
As outras fontes utilizadas para a verificação cruzada dos dados fornecidos pela consultora foram os relatórios publicados pelo CCI e a EPIA na mesma matéria. No que se refere à comparação de dados com outras fontes, convém notar que estes mostraram não só tendências similares como também magnitudes similares. Concluiu-se, por conseguinte, que a metodologia utilizada foi adequada, tendo as alegações a este respeito sido rejeitadas.
(140)
No que se refere à perícia da consultora, convém notar que a sua atividade principal é a recolha de dados relacionados com o setor fotovoltaico e o desenvolvimento de uma base de dados atualizada das empresas ativas no mercado fotovoltaico. Estes dados são publicados em revistas especializadas na matéria e também utilizados por empresas individuais para as quais a Europressedienst efetua a investigação especializada. A base de dados desenvolvida pela Europressedienst é periodicamente atualizada e publicada de novo. A consultora possui ainda vários anos de experiência no setor. Mais precisamente, a metodologia da consultora é recolher, cruzar e agregar a informação, utilizando várias fontes disponíveis no mercado. Para esse efeito, recolhe os dados através de questionários normalizados enviados às empresas listadas na base de dados ou por telefone, em especial junto dos produtores da União, ou durante as feiras especializadas, nomeadamente dos produtores de países terceiros. Quando a informação não pode ser obtida através dos canais acabados de referir, a Europressedienst verifica os relatórios financeiros das empresas no setor fotovoltaico ou coopera numa base livre com outros institutos de investigação com vista à obtenção ou verificação cruzada dos dados. Verificou-se e confirmou-se, com efeito, que essas fontes foram utilizadas pela consultora na sua atividade quotidiana. Tendo em conta o que precede, considerou-se adequado utilizar os serviços da Europressedienst no presente inquérito, pelo que as alegações das partes a este respeito foram rejeitadas.
(141)
No que respeita às Boas práticas na apresentação de evidência económica emitidas pelo serviço competente da Comissão («boas práticas»), convém observar o seguinte. Em primeiro lugar, é um documento que não vincula a Comissão, uma vez que não foi adotado pelo Colégio, mas publicados pelo serviço competente com o objetivo de fornecer recomendações às partes quanto à forma de apresentar a evidência económica. Em segundo lugar, as boas práticas referem-se à apresentação da análise económica e dos dados utilizados em alguns inquéritos no âmbito da concorrência, nos termos dos artigos 101.o e 102.o do TFUE, e nos processos de concentração. As regras aplicáveis, as exigências de prova e os poderes da Comissão em matéria de investigação nestes processos de concorrência não podem ser comparados aos inquéritos em matéria de defesa comercial, aos quais se aplica um conjunto de regras inteiramente diferentes.
(142)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes contestaram a metodologia utilizada pela consultora, alegando que não iria atingir os padrões científicos reconhecidos. No entanto, tal como mencionado no considerando 137, a metodologia foi avaliada e os dados cruzados e verificados, tendo, em resultado, sido considerados em sintonia com outros dados publicados e, portanto, razoavelmente fiáveis. As questões específicas levantadas pelas partes interessadas, principalmente pela AFASE, foram clarificadas e disponibilizadas no dossiê não confidencial do inquérito para consulta pelas partes interessadas.
(143)
A CCCME argumentou que a metodologia de agregação de dados não foi esclarecida. Esta alegação foi rejeitada, uma vez que a informação relevante foi disponibilizada a todas as partes interessadas no dossiê não confidencial do inquérito para consulta pelas partes interessadas.
(144)
Após a divulgação final, várias partes reiteraram as suas preocupações quanto à seleção da consultora pela Comissão e à qualidade dos dados fornecidos. A este respeito, alegou-se que os dados da consultora podem ser encomendados e adquiridos numa base ad hoc para satisfazer os pedidos especificamente identificados de clientes potenciais, pelo que podem não ser objetivos. A CCCME contestou ainda que os dados recolhidos pela consultora possam ser considerados como elementos de prova positivos na aceção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base, uma vez que os dados foram baseados, em grande medida, em premissas e estimativas. Alegou-se, por outro lado, que os dados fornecidos não eram suficientemente suportados por elementos de prova no dossiê e que não eram de caráter positivo, objetivo e verificável.
(145)
No que respeita a estas alegações, remete-se para os considerandos 136 e 137, nos quais foi facultada informação adicional sobre a seleção da consultora. Note-se ainda que a Comissão contratou a consultora com base na melhor informação disponível nessa altura e em total conformidade com o Regulamento Financeiro da Comissão aplicável ao procedimento. Convém recordar, por outro lado, que a capacidade da consultora para fornecer todos os dados necessários em tempo útil foi de grande importância, dado que a Comissão estava vinculada por prazos obrigatórios para a publicação das conclusões provisórias no inquérito em curso.
(146)
No que respeita à qualidade dos dados fornecidos e ao facto de poderem ser considerados como elementos de prova positivos em conformidade com o artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base, tal como mencionado no considerando 137, foi analisada a metodologia da consultora para a recolha dos dados, tendo sido avaliada como de qualidade satisfatória. Além disso, tal como referido igualmente no mesmo considerando, os dados fornecidos pela consultora foram cruzados, sempre que possível, com outras fontes, tendo-se apurado serem razoavelmente exatos. Finalmente, é de salientar que a consultora tem uma base de dados que é atualizada com regularidade, independentemente das necessidades e pedidos dos utilizadores. A mesma base de dados é utilizado para agregar e fornecer estatísticas fotovoltaicas a vários clientes, pelo que a alegação de que os dados não eram objetivos teve de ser rejeitada.
(147)
Após a divulgação final, uma parte interessada alegou que a Comissão não tinha divulgado as fontes, a metodologia utilizada e as empresas com que a consultora tinha cooperado para compilar os dados macroeconómicos fornecidos. Outra parte interessada reiterou que a metodologia aplicada pela consultora leva facilmente a resultados inexatos. Várias partes interessadas solicitaram mais informações sobre a metodologia utilizada pela consultora, tais como as taxas médias de resposta aos questionários/entrevistas, a percentagem de dados recolhidos através de cada canal, o modo como foram verificados, as aproximações/pressupostos utilizados para obter os dados, o número de empresas em relação a que foram efetuadas aproximações, bem como, pelo menos, um intervalo do número de empregados da consultora.
(148)
No que respeita a estas alegações, assinale-se que, após a instituição das medidas provisórias, a Comissão informou as partes interessadas sobre a metodologia e as fontes utilizadas pela consultora na agregação dos dados, e abordou questões específicas das partes interessadas a esse respeito, na sequência da divulgação provisória. Os pedidos adicionais de informação das partes interessadas na sequência da divulgação final são considerados como satisfeitos pelas informações disponibilizadas após a instituição dos direitos provisórios, na medida em que as limitações de confidencialidade o permitiram. É de salientar ainda que a Comissão verificou in loco a forma como os dados foram recolhidos e agregados pela consultora e os pressupostos subjacentes relevantes para a agregação dos dados. Os resultados da verificação foram satisfatórios e a Comissão assegurou-se da razoabilidade dos pressupostos subjacentes e da qualidade dos dados fornecidos pela consultora. Por outro lado, as partes não contestaram os dados como tais.
(149)
Após a divulgação final, uma outra parte solicitou esclarecimentos no que respeita ao número de produtores da União considerados pela consultora na sua recolha de dados e à sobreposição entre estes e os cerca de 215 produtores da União conhecidos da Comissão. A este respeito, esclarece-se que os produtores da União considerados pela consultora são, em grande medida, os mesmos que os conhecidos para representar a indústria da União neste inquérito, mencionados no considerando 133.
(150)
Após a divulgação final, uma parte alegou que a análise do prejuízo efetuada pela Comissão tinha sido incoerente, uma vez que fora feita separadamente para os módulos e as células, enquanto as margens de prejuízo e de dumping tinham sido calculadas conjuntamente como uma média ponderada para os módulos e as células. A este respeito, convém notar que, embora os indicadores tenham sido apresentados separadamente para cada tipo do produto, as conclusões alcançadas para cada indicador referem-se ao produto objeto de inquérito no seu conjunto. Recorde-se ainda que os módulos e as células são um único produto, pelo que as margens de dumping e o nível de eliminação do prejuízo foram estabelecidos nessa base. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(151)
Por último, uma outra parte alegou que o cálculo dos valores dos indicadores macroeconómicos durante o PI havia sido erradamente baseado numa simples média dos anos de 2011 e 2012, pois tal metodologia não seria objetiva nem conduziria a resultados que refletissem a realidade durante o PI. Esclarece-se que uma média simples dos dados só foi utilizada nos casos em que havia tendências semelhantes nos períodos em causa. Se as tendências eram diferentes, a metodologia foi adaptada em conformidade, tendo em consideração a realidade dos mercados. A parte em causa não explicou em que medida os resultados da metodologia utilizada não refletiriam a realidade do mercado. Estas alegações foram, portanto, rejeitadas.
(152)
Com base no que precede, e na ausência de quaisquer outras observações a este respeito, são confirmadas as conclusões dos considerandos 98 a 101 do regulamento provisório.
2. Determinação do mercado relevante da União
(153)
Várias partes alegaram que o prejuízo deveria ter sido avaliado separadamente para o mercado cativo e o mercado livre. Uma parte alegou que os dados relativos às células destinadas a uso cativo deviam ter sido excluídos da avaliação do prejuízo, pois estas não foram afetadas pelas importações objeto de dumping.
(154)
Tal como mencionado no considerando 105 do regulamento provisório, o consumo, volume de vendas, produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, crescimento, investimentos, existências, emprego, produtividade, cash flow, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital e amplitude da margem de dumping devem ser examinados no que se refere à atividade total da indústria da União, ou seja, incluindo o uso cativo, dado que a produção destinada ao mercado cativo foi igualmente afetada pela concorrência das importações provenientes do país em causa.
(155)
Assim, o inquérito mostrou que os produtores verticalmente integrados da União foram forçados a importar produtos objeto de dumping (células) e a cessar a produção desses produtos a um custo superior ao preço de importação, em consequência da pressão sobre os preços exercida pelas importações objeto de dumping. O inquérito revelou ainda que o mercado livre e o mercado cativo apresentavam tendências semelhantes em termos de preços, o que também mostrava que eram afetados de igual modo pelas importações em causa.
(156)
Após a divulgação final, várias partes reiteraram que a Comissão não conseguiu apresentar uma análise fundamentada e adequada do mercado cativo nem as razões por que não efetuara uma análise separada. Uma parte alegou que não foi fornecida qualquer informação sobre a importância da produção da União destinada ao uso cativo. Alegou-se ainda que o considerando 106 do regulamento provisório, segundo o qual os preços no mercado cativo nem sempre refletem os preços de mercado, contradizia as conclusões estabelecidas no considerando 155, segundo as quais o mercado livre e o mercado cativo apresentavam tendências semelhantes em matéria de preços.
(157)
Note-se, em primeiro lugar, que o considerando 105 do regulamento provisório indica as razões pelas quais a Comissão considerou adequado examinar os indicadores de prejuízo (com exceção de rendibilidade) no que se refere à atividade total da indústria da União, incluindo o uso cativo. A este respeito, importa recordar, como referido no mesmo considerando, que o inquérito revelou que a produção destinada o uso cativo foi igualmente afetada pela concorrência das importações provenientes da RPC, o que, como tal, não foi contestado pelas partes interessadas em causa. Por conseguinte, a alegação de que não foram explicadas as razões para a não realização da análise teve de ser rejeitada. Do mesmo modo, como decorre desta conclusão, a exigência de realizar uma análise separada do mercado cativo teve igualmente de ser rejeitada.
(158)
Em segundo lugar, enquanto, com base no que precede, o significado da produção da União destinada ao uso cativo não foi considerado um elemento essencial, convém notar que a produção da União de células destinadas o uso cativo representava cerca de metade da produção total durante o PI. Por último, esclarece-se que o facto de os preços no mercado cativo não refletirem os preços no mercado livre não está necessariamente em contradição com o facto de ambos os preços seguirem as mesmas tendências, uma vez que, não obstante, se podem encontrar a diferentes níveis ou a evolução dos preços pode estar numa fase mais ou menos elevada, apresentando, assim, uma imagem diferente. Com base no que precede, as alegações relativas ao mercado cativo foram rejeitadas.
(159)
As partes em causa não forneceram qualquer informação que pudesse ter desvalorizado as conclusões relativas à determinação do mercado da União. Por estes motivos, foram rejeitadas as alegações a este respeito e confirmadas as conclusões dos considerandos 102 a 106 do regulamento provisório.
3. Consumo da União
(160)
Uma parte interessada alegou que os dados sobre o consumo da União do produto objeto de inquérito variam significativamente consoante a fonte utilizada. Esta parte argumentou que a existência de dados fiáveis só pode ser estabelecida com base nas informações recolhidas junto de instituições especializadas ou centros de investigação. Tendo em conta as explanações e as conclusões apresentadas nos considerandos 134 a 152 no que se refere à fiabilidade dos dados facultados pela consultora e utilizados no inquérito, este argumento foi rejeitado.
(161)
A mesma parte argumentou que o consumo da União não deverá ser estabelecido através de uma mera adição das capacidades disponíveis de produção de módulos na União e que o consumo de módulos para os próprios projetos da indústria da União deveria ser deduzido. Este argumento foi rejeitado, uma vez que o consumo de módulos foi estabelecido com base nas novas capacidades instaladas na União. Trata-se de uma prática comum para determinar o consumo de módulos. Para as células, o consumo foi determinado com base na produção de módulos da União.
(162)
Uma outra parte argumentou que a metodologia descrita pela consultora reconhece a dificuldade em estabelecer valores de consumo fiáveis. Foi alegado ainda que tanto os dados de importação como as vendas de exportação da indústria da União foram baseados em estimativas não verificáveis ou em dados incompletos e que a verificação cruzada da Comissão não foi suficiente para permitir a conclusão de que os referidos dados eram efetivamente fiáveis e exatos.
(163)
Como já foi referido nos considerandos 136 e 137, a qualidade dos dados e as metodologias utilizadas para a sua recolha foram verificadas pela Comissão durante uma visita in loco, tendo-se considerado que as metodologias utilizadas eram adequadas e os resultados exatos e razoavelmente fiáveis. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(164)
Com base no que precede, e na ausência de quaisquer outras observações sobre o consumo da União, são confirmadas as conclusões dos considerandos 107 a 109 do regulamento provisório.
4. Importações provenientes do país em causa
4.1. Volume e parte de mercado das importações provenientes do país em causa
(165)
Uma parte interessada alegou que os dados sobre os volumes das importações do produto objeto de inquérito variam significativamente consoante a fonte utilizada. Esta parte argumentou que a existência de dados fiáveis só pode ser estabelecida com base nas informações recolhidas junto de instituições especializadas ou centros de investigação. Tendo em conta as explanações e as conclusões apresentadas nos considerandos 134 a 152 no que se refere à fiabilidade dos dados facultados pela consultora e utilizados no inquérito, este argumento foi rejeitado.
(166)
Após a divulgação final, uma parte interessada contestou a metodologia aplicada para determinar o valor total das importações provenientes da RPC, alegando que tinha sido baseada nas transações efetuadas ao nível CIF do produto não desalfandegado, pelo que era duvidoso que essas transações se destinassem ao consumo da União. No que respeita a esta alegação, esclarece-se que o valor total das importações provenientes da RPC, tal como facultado pela consultora, não foi utilizado nas conclusões provisórias e definitivas; no inquérito, só foram determinados os volumes de importação e os preços de importação, como indicado nos considerandos 110 a 113 do regulamento provisório. Uma vez que a metodologia para a determinação dos preços de importação não foi contestada como tal pela parte interessada em causa, remete-se para as conclusões relevantes dos considerandos 113 a 117 do regulamento provisório e dos considerandos 168 à 176 infra. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(167)
Com base no que precede, e na ausência de quaisquer outras observações no que respeita às importações do produto em causa da RPC, são confirmadas as conclusões dos considerandos 110 a 112 do regulamento provisório.
4.2. Preços das importações e subcotação dos preços
(168)
Um importador independente colaborante alegou que os preços de importação deviam ter sido estabelecidos com base nas suas importações do produto em causa na União. No entanto, os dados facultados por este importador durante o inquérito representavam apenas uma fração do total das importações na União e não foi possível retirar qualquer conclusão significativa quanto ao preço médio de importação de todas as importações provenientes da RPC durante todo o período considerado abrangendo vários anos. Assim, esta alegação foi rejeitada.
(169)
Uma outra parte alegou que a metodologia utilizada para determinar os preços não fora explicada, em especial no que respeita à forma como os dados de várias fontes haviam sido fundidos e conciliados. Alegou-se ainda que os custos de importação deviam ter sido baseados na informação verificada recolhida durante o inquérito, e não em estimativas.
(170)
Considera-se que a metodologia disponibilizada às partes interessadas é suficientemente completa para compreender o modo como os números foram estabelecidos. No tocante aos «custos de importação», esclarece-se que foi efetuado um ajustamento para os preços à vista para chegar aos preços CIF. A estimativa feita foi confirmada com os dados recolhidos durante o inquérito.
(171)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes interessadas pediram informações mais pormenorizadas sobre os cálculos da subcotação dos preços do que as já facultadas no considerando 116 do regulamento provisório. Na medida em que a natureza sensível dessa informação e o anonimato concedido aos produtores da União o permitiu, foram fornecidas informações adicionais.
(172)
Em consonância com a decisão de excluir as bolachas (wafers) da definição do produto (ver considerandos 28 a 32), estes produtos foram igualmente excluídos do cálculo da subcotação dos preços. Além disso, as partes interessadas forneceram algumas correções relativamente aos preços CIF. Uma vez que a amostra dos importadores independentes foi revista pelas razões explanadas no considerando 21, utilizaram-se os custos médios pós-importação da nova amostra de importadores sempre que havia dados disponíveis e completos.
(173)
A comparação de preços revista foi feita por tipo do produto para transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos e abatimentos. O resultado da comparação, quando expresso como percentagem do volume de negócios dos produtores da União incluídos na amostra, durante o PI, revelou margens médias ponderadas de subcotação dos preços entre 19,8 % e 32,1 % para os módulos, 4 % e 28,5 % para as células e 8 % e 29 % em termos globais para o produto em causa.
(174)
Convém notar que, para um produtor-exportador incluído na amostra, foi estabelecida uma subcotação dos preços negativa para as células. No entanto, as quantidades exportadas não eram significativas, pelo que não podem ser consideradas representativas.
(175)
Um produtor-exportador incluído na amostra contestou a fonte utilizada para o ajustamento para monocélulas e multicélulas, sem, contudo, fundamentar o argumento. Com efeito, não foi fornecida qualquer nova informação ou elemento de prova, pelo que esta alegação foi rejeitada.
(176)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre os preços das importações provenientes da RPC e sobre os cálculos da subcotação dos preços, confirmam-se os considerandos 113 a 117 do regulamento provisório, tal como alterados supra.
5. Situação económica da indústria da União
5.1. Aspetos gerais
(177)
Algumas partes questionaram a fiabilidade global dos indicadores macroeconómicos de prejuízo utilizados pela Comissão para efeitos do presente inquérito. Alegaram que as tendências estabelecidas para alguns desses indicadores divergiam das tendências dos mesmos indicadores estabelecidas para os produtores da União incluídos na amostra. Foi feita especial referência à produção da União, produtividade, vendas, custos médios da mão de obra e emprego.
(178)
Tal como referido no considerando 121 do regulamento provisório, os indicadores macroeconómicos foram estabelecidos em relação a todos os produtores da União. No caso de os mesmos dados serem compilados em relação a cada um dos produtores da União ou a um grupo de produtores da União (ou seja, os produtores da União incluídos na amostra), as tendências não são necessariamente idênticas, uma vez que, por exemplo, o peso de cada empresa considerada não é tido em conta em tal comparação. Por conseguinte, os resultados do exercício de comparação dos indicadores macroeconómicos de todos os produtores da União e dos produtores da União incluídos na amostra não são necessariamente significativos e não permitem concluir que um ou outro conjunto de dados não é fiável. Em qualquer caso, quando se comparam as tendências dos indicadores macroeconómicos da indústria da União com os mesmos indicadores consolidados dos produtores da União incluídos na amostra, é possível constatar diferenças nas tendências relativamente a vários indicadores, como produção, capacidade de produção, volumes de vendas, emprego e produtividade da indústria da União entre 2011 e o PI. Para todos estes indicadores, os produtores da União incluídos na amostra registaram um melhor desempenho que a indústria da União. A razão subjacente é que, no PI, muitos produtores da União não incluídos na amostra cessaram a sua produção ou tornaram-se insolventes, o que teve um impacto negativo no indicador macroeconómico calculado a nível da União. Estas alegações foram, portanto, rejeitadas.
(179)
Uma parte interessada alegou que a conclusão estabelecida no considerando 153 do regulamento provisório, segundo a qual a análise da situação da indústria da União mostrou uma clara tendência em baixa de todos os principais indicadores do prejuízo, se baseara em dados fornecidos pela consultora. A este respeito, importa esclarecer que, por um lado, os indicadores macroeconómicos, tal como listados nos quadros 4-A a 6-C do regulamento provisório, se basearam em dados obtidos junto da consultora e cruzados, sempre que possível, com outras fontes disponíveis. Por outro lado, os indicadores microeconómicos, tal como listados nos quadros 7-A a 11-C do regulamento provisório, basearam-se em dados recolhidos junto dos produtores da União incluídos na amostra e verificados in loco pela Comissão. Convém notar ainda que fatores determinantes para a situação de prejuízo da indústria da União, como os níveis de rendibilidade da indústria da União, o preço médio de vendas na União, bem como os cálculos da subcotação dos preços, se basearam em dados recolhidos junto dos produtores da União incluídos na amostra e dos produtores-exportadores, tal como verificado in loco. A alegação supra foi, por conseguinte, rejeitada.
(180)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a metodologia geral da avaliação da situação económica da indústria da União, são confirmados os considerandos 118 a 123 do regulamento provisório.
5.2. Indicadores macroeconómicos
5.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(181)
A AFASE alegou que o volume de produção, estabelecido para os módulos no considerando 124 do regulamento provisório, e a capacidade de produção da indústria da União, estabelecida para os módulos e as células no mesmo considerando, foram sobrestimados, e forneceu dados de outras fontes (ou seja, EPIA, IMS e BNEF) que apresentam menores volumes.
(182)
O volume de produção estabelecido no considerando 124 do regulamento provisório baseia-se em informações que abrangem tanto empresas cotadas como empresas não cotadas. A evolução da produção da União, tal como indicada no considerando 124 do regulamento provisório, está em sintonia com a evolução do consumo da União referida no considerando 108 do regulamento provisório. Pelo contrário, os dados fornecidos pela AFASE sobre os volumes de produção mostravam tendências diferentes relativamente ao consumo da União indicado no considerando 108 do regulamento provisório e às estatísticas de consumo da União publicadas pela EPIA.
(183)
No tocante à capacidade de produção, o inquérito revelou que as conclusões apresentadas no considerando 124 do regulamento provisório incluíam as capacidades de produção de empresas que apresentaram a sua declaração de falência ou cessaram a produção durante o PI, embora não tenham vendido as suas fábricas e máquinas e, desse modo, pudessem retomar muito rapidamente a produção. Do mesmo modo, tal como mencionado no considerando 186, os números apresentados no considerando 124 do regulamento provisório incluíam dados de empresas não cotadas.
(184)
Finalmente, tal como acima referido no considerando 137, os dados fornecidos pela consultora independente foram verificados, tendo-se constatado que eram razoavelmente exatos. Com base no que precede, constatou-se que os dados fornecidos pela AFASE e baseados noutras fontes disponíveis não contradiziam necessariamente as conclusões provisórias.
(185)
De qualquer forma, a aceitação dos números fornecidos pela AFASE não teriam um impacto sobre a conclusão geral de que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, uma vez que a tendência negativa desses indicadores, ou seja, a produção da União e a capacidade de produção da União, ainda seria mais pronunciada.
(186)
Um importador independente que colaborou no inquérito alegou que o volume de produção, a capacidade de produção e a utilização da capacidade deviam ter sido estabelecidos apenas com base nos dados dos produtores da União incluídos na amostra. No entanto, uma vez que se trata de indicadores macroeconómicos, devem ser estabelecidos ao nível de todos os produtores da União, a fim de ter uma imagem significativa e completa da situação da indústria da União. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(187)
Após a divulgação final, uma parte pediu à Comissão que esclarecesse o modo como a produção anual da União tinha sido calculada pela consultora. Uma outra parte pediu à Comissão mais explicações sobre a conciliação dos diferentes dados disponíveis no referente à capacidade de produção total da União. Uma outra parte sugeriu que a produção total da União e a capacidade de produção deviam ter sido obtidas junto dos produtores da União selecionados para a amostra, o que teria dado um resultado mais fiável. A este respeito, alegou-se que os dados publicamente disponíveis eram imprecisos devido ao seu caráter confidencial e que qualquer centro de investigação ou consultora tinham de basear a sua análise num certo número de pressupostos e estimativas.
(188)
Esclarece-se que a produção anual da União foi calculada com base nos dados fornecidos pelos produtores da União à consultora. Quando não foi possível obter a produção anual de um determinado produtor da União para um ano específico, a mesma foi estimada pela aplicação da taxa de utilização da capacidade do ano anterior à nova capacidade de produção desse ano. As Instituições compararam igualmente o número obtido pela consultora com os números apresentados nas respostas da indústria da União aos questionários de representatividade antes do início do inquérito. Ambos os números são semelhantes.
(189)
Relativamente ao pedido de fornecer explicações complementares sobre a conciliação dos diferentes dados disponíveis para a capacidade de produção da União, convém notar que esta informação já tinha sido fornecida no dossiê não confidencial para consulta pelas partes interessadas. O pedido foi, por conseguinte, rejeitado.
(190)
Por último, a produção da União e a capacidade de produção são indicadores macroeconómicos, pelo que têm de ser estabelecidos ao nível de toda a indústria da União e não ao nível dos produtores da União incluídos na amostra.
(191)
Após a divulgação final, uma parte argumentou que a metodologia utilizada para recolher os dados de produção (sobretudo entrevistas e visitas às instalações de produção) não permitira obter resultados fiáveis devido ao caráter confidencial desses dados e, consequentemente, à relutância das empresas em os divulgar. Essa metodologia não podia, por conseguinte, ser considerado adequada. Tal seria alegadamente confirmado pelo facto de (embora a consultora tivesse utilizado um número muito maior de produtores da União que o tido em conta pela Comissão durante o exame da representatividade na fase de início) o volume total de produção estabelecido pela consultora ser inferior ao volume total de produção estabelecido pela Comissão para efeitos do exame da representatividade. Esta parte alegou ainda que, por conseguinte, a informação relacionada com este indicador de prejuízo não pode ser considerada como um elemento de prova positivo na aceção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base.
(192)
Em primeiro lugar, esclarece-se que o número de produtores tidos em conta pela consultora, por um lado, e a Comissão, por outro, foi em grande medida o mesmo, pelo que o argumento de que os resultados eram inconsistentes teve de ser rejeitado. Recorde-se ainda que os dados recolhidos pela consultora foram cruzados com outras fontes, sempre que possível, tendo-se apurado que as estimativas eram suficientemente fiáveis. Confirma-se, por conseguinte, que a informação sobre os dados de produção fornecida pela consultora foi considerada como um elemento de prova positivo na aceção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base.
(193)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a produção, capacidade de produção e utilização da capacidade, são confirmados os considerandos 124 a 128 do regulamento provisório.
5.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(194)
Uma parte interessada alegou que a parte de mercado da indústria da União no que respeita aos módulos já era de apenas 19 % em 2009 e que uma redução de 6 pontos percentuais durante o período considerado não podia ser reputada como prejuízo.
(195)
A diminuição da parte de mercado de 6 pontos percentuais durante o período considerado tem de ser vista no contexto de um aumento do consumo da União em matéria de módulos superior a 200 % durante o mesmo período. A indústria da União não pôde beneficiar do crescimento do consumo; pelo contrário, mesmo num cenário de aumento do consumo, não conseguiu aumentar o seu volume de vendas em conformidade e sofreu perdas a nível da parte de mercado. Este argumento teve, por conseguinte, de ser rejeitado.
(196)
Uma parte argumentou que a metodologia utilizada para recolher os dados de vendas (sobretudo entrevistas e visitas às instalações de produção) não permitira obter resultados fiáveis devido ao caráter confidencial desses dados e, consequentemente, à relutância das empresas em os divulgar. Essa metodologia não podia, por conseguinte, ser considerada adequada. De igual modo, os resultados não podiam ser considerados como elementos de prova positivos na aceção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base. Tal como mencionado no considerando 137, os dados recolhidos pela consultora foram cruzados com outras fontes, sempre que possível, tendo-se apurado que as estimativas eram suficientemente fiáveis. Confirma-se, por conseguinte, que a informação sobre os dados de vendas fornecida pela consultora foi considerada como um elemento de prova positivo na aceção do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base.
(197)
Na ausência de outras observações sobre o volume de vendas da indústria da União e a sua parte de mercado, confirmam-se os considerandos 129 a 131 do regulamento provisório.
5.2.3. Emprego e produtividade
(198)
Na sequência da divulgação final, uma parte alegou que a metodologia utilizada para determinar o emprego total na União durante o período considerado era incorreta. Esta parte alegou que, sempre que a taxa de emprego de um determinado produtor da União não estava disponível, era tido em conta o emprego médio dos produtores da União relativamente aos quais essa informação estava disponível. Esta alegação teve de ser rejeitada, já que a metodologia utilizada para determinar o emprego total era diferente, ou seja, no caso de os dados de emprego para um determinado produtor da União não estarem disponíveis, esse valor era estimado com base nos dados dessa empresa no(s) ano(s) anterior(es). Tal como mencionado no considerando 137, esta metodologia foi verificada e considerada razoável. Por conseguinte, o pedido foi rejeitado.
(199)
Na ausência de quaisquer observações sobre o nível de emprego e produtividade da indústria da União, são confirmados os considerandos 132 a 134 do regulamento provisório.
5.2.4. Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(200)
Na ausência de outras observações a este respeito, são confirmados os considerandos 135 a 136 do regulamento provisório.
5.3. Indicadores microeconómicos
5.3.1. Preços e fatores que os influenciam
(201)
Uma parte interessada refutou a conclusão de que a diminuição dos preços médios de venda tiveram um efeito devastador na rendibilidade da indústria da União. Alegou que o custo médio da indústria da União baixou de igual forma, pelo que era natural uma diminuição dos preços No entanto, tal como descrito no considerando 138 do regulamento provisório, o inquérito estabeleceu que o preço de venda da indústria da União baixara ainda mais que o seu custo médio de produção, pelo que essa descida dos custos não se refletiu na rendibilidade da indústria da União. Confirma-se, por conseguinte, que a diminuição dos preços de venda da indústria da União teve um efeito devastador na rendibilidade da indústria da União, pelo que foram rejeitadas as alegações a este respeito.
(202)
Uma outra parte refutou a conclusão do considerando 138 do regulamento provisório, segundo a qual os preços se encontravam a níveis insustentáveis durante o PI, alegando que essa decisão deveria ser deixada às forças do mercado. A mesma parte também se opôs à conclusão no mesmo considerando de que a indústria da União não tinha podido beneficiar das descidas dos custos, devido à pressão exercida pelo preço das importações objeto de dumping. A este respeito, as Instituições observam o seguinte: «nível insustentável» refere-se ao facto de a indústria da União ter vendido com prejuízo, pelo que não poderia sobreviver a longo prazo. A questão de saber se o nível de preços é sustentável é, por conseguinte, apenas uma questão da relação entre custos de produção e preços. Por «não poder beneficiar das descidas dos custos», entende-se o facto de os custos terem diminuído menos rapidamente que os preços. Ambas as constatações são apoiadas por elementos de prova no considerando 138 do regulamento provisório. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(203)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a indústria da União, são confirmados os preços médios de venda dos considerandos 137 e 138 do regulamento provisório.
5.3.2. Custos de mão de obra
(204)
A mesma parte interessada alegou que, em contraste com o referido no considerando 140 do regulamento provisório, não houve qualquer inflação durante o período considerado, pelo que o aumento global dos custos de mão de obra não poderia ter sido causado por esse fator.
(205)
Contrariamente ao alegado pela parte interessada, o inquérito revelou que houve inflação durante o período considerado e que o aumento dos custos de mão de obra, limitado aos módulos, podia ser explicado pela inflação e pelo acréscimo da produtividade.
(206)
Uma parte interessada alegou que a situação de prejuízo da indústria da União tinha sido causada pelo aumento dos custos da mão de obra e pela diminuição paralela da produtividade. No entanto, convém notar, em primeiro lugar, que os custos de mão de obra permaneceram estáveis no caso das células, enquanto a produtividade aumentou tanto para as células como para os módulos. Por conseguinte, o aumento no último caso pode ser explicado pelo aumento da produtividade. Por outro lado, o inquérito demonstrou que os custos de mão de obra não representam uma parte significativa do custo de produção, tal como já foi mencionado no considerando 203 do regulamento provisório. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(207)
Com base no que precede, são confirmadas as conclusões dos considerandos 139 e 140 do regulamento provisório.
5.3.3. Existências
(208)
Uma parte interessada alegou que o aumento dos níveis de existências durante o período considerado, quando expressas em percentagem da produção total, seria insignificante, pelo que não podia ser considerado como prova de prejuízo. Esta parte argumentou ainda que a apresentação dos valores das existências no considerando 141 do regulamento provisório induzia em erro, dado que as existências foram expressas em kW em vez de MW, contrariamente ao que acontece com o volume de produção da indústria da União.
(209)
A este respeito, note-se que o considerando 143 do regulamento provisório deverá ser alterado, devendo ler-se: «… aumento das existências para o produto similar durante o período considerado não constitui um fator relevante para estabelecer se a indústria da União sofreu um prejuízo importante.». A existência de um erro de escrita torna-se clara pela frase anterior, onde se conclui que os produtores da União tendem a deter existências limitadas na medida em que a sua produção se baseia em encomendas.
(210)
Por último, o facto de as existências serem expressas em kW ou em MW foi considerado, enquanto tal, irrelevante para determinar se a indústria da União sofreu ou não um prejuízo importante.
(211)
Após a divulgação final, várias partes alegaram que as existências deviam ter sido determinadas para o conjunto da indústria da União e que os números de apenas dez produtores da União não eram representativos. Esclarece-se que as existências foram consideradas como um indicador microeconómico e que deviam, portanto, ser estabelecidas com base na informação recolhida para cada empresa, neste caso, a partir da amostra de produtores da União considerados representativos para o conjunto da indústria da União. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(212)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre as existências, confirmam-se os considerandos 141 a 143 do regulamento provisório.
5.3.4. Rendibilidade, cash-flow, investimentos e retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital
(213)
Na sequência de uma observação de uma parte interessada, esclarece-se que a constatação de que os cash flows seguiram uma «tendência progressivamente negativa» entre 2009 e o PI, no considerando 148 do regulamento provisório, é incorreta; no que se refere aos módulos, os cash flows diminuíram entre 2009 e 2010, tendo, porém, aumentado em 2011 e voltado a diminuir durante o PI.
(214)
A mesma parte alegou que os números relativos ao investimento indicados no considerando 149 do regulamento provisório eram demasiado baixos, quando comparados com a capacidade de produção da indústria da União referida no considerando 124 do regulamento provisório. Em apoio desta alegação, a parte assinalou que estava ciente do investimento realizado por um produtor da União em matéria de aumentos da capacidade, que tinha sido efetuado a um custo bastante superior. A parte em causa conclui, por conseguinte, que a capacidade de produção da indústria da União deverá ter sido sobrestimada. Note-se que esta alegação não foi apoiada por quaisquer elementos de prova, em especial no que respeita ao investimento do produtor da União em questão. Em contrapartida, os números relativos ao investimento no regulamento provisório basearam-se em informações reais e verificadas dos produtores da União incluídos na amostra. Convém notar que este argumento também foi baseado na comparação entre o total dos investimentos dos produtores da União incluídos na amostra e a capacidade total de produção da indústria da União no seu conjunto, o que não pode ser considerado como uma base adequada de comparação, uma vez que não foi tido em conta o total dos investimentos da indústria da União no seu conjunto. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(215)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital, confirmam-se os considerandos 144 a 152 do regulamento provisório.
5.4. Conclusões
(216)
Tendo em conta o que precede, confirmam-se as conclusões estabelecidas nos considerandos 153 a 158 do regulamento provisório, ou seja, que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(217)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes interessadas alegaram que a análise do nexo de causalidade efetuada não havia separado, distinguido e quantificado os efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping dos efeitos de outros fatores conhecidos, que, simultaneamente, estavam a causar prejuízo à indústria da União. Além disso, foi alegado que a Comissão não havia procedido a uma análise coletiva desses outros fatores conhecidos.
(218)
Em resposta a esta alegação, note-se que a Comissão, em conformidade com a prática estabelecida, examinou, em primeiro lugar, se existia um nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e prejuízo importante sofrido pela indústria da União e, em segundo lugar, se qualquer dos outros fatores conhecidos tinha quebrado o nexo de causalidade estabelecido entre o prejuízo importante sofrido pela indústria da União e as importações objeto de dumping. Nessa análise, os efeitos de outros fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União foram avaliados, distinguidos e separados dos efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping, a fim de garantir que o prejuízo causado por esses fatores não era atribuído às importações objeto de dumping. Verificou-se que nenhum deles teve um impacto significativo, se algum houve, na situação da indústria que pudesse inverter o facto de o prejuízo importante avaliado dever ser atribuído às importações objeto de dumping. Por estes motivos, o argumento foi rejeitado.
(219)
Após a divulgação final, várias partes interessadas reiteraram os argumentos acima apresentados. A este respeito, alegou-se que a Comissão devia estabelecer explicitamente, através de uma explicação fundamentada e adequada, que o prejuízo causado por outros fatores que não as importações objeto de dumping não é atribuído a estas importações.
(220)
No presente inquérito, concluiu-se, após exame de todos os factos, que as importações objeto de dumping consideradas isoladamente causaram um prejuízo importante à indústria da União. A este respeito, não foi possível quantificar os efeitos de outros fatores conhecidos, pelo que se realizou uma avaliação qualitativa, como referido nos considerandos 164 a 222 do regulamento provisório. Em conclusão, confirma-se que o prejuízo importante sofrido pela indústria da União foi causado pelas importações objeto de dumping. Na realidade, os efeitos de outros fatores na evolução negativa da indústria da União foram considerados limitados. Convém notar que, em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, não é imposta qualquer obrigação quanto à forma das análises de imputação e não imputação que devem ser realizadas. Pelo contrário, em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, essas análises devem ser efetuadas de maneira a que os efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping de sejam separados e distinguidos dos efeitos prejudiciais causado por outros fatores. O inquérito não revelou quaisquer elementos de prova de que todos os outros fatores conhecidos que poderão ter contribuído para o prejuízo sofrido, em conjunto ou isoladamente, quebrem o nexo de causalidade existente entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Tendo em conta a análise supra, confirmou-se que os outros fatores não foram de molde a alterar a conclusão de que o prejuízo importante sofrido pela indústria da União deverá ser atribuído às importações objeto de dumping. Atendendo ao que precede, estes argumentos foram rejeitados.
(221)
Na sequência da divulgação provisória, algumas partes interessadas contestaram a conclusão do considerando 160 do regulamento provisório. Reiteraram que as condições de mercado do produto objeto de inquérito diferem consoante o Estado-Membro, pelo que a análise do nexo de causalidade deveria ser efetuada separadamente ao nível de cada Estado-Membro. Além disso, essas partes sustentaram que os regimes nacionais de apoio, a exposição solar e os preços da eletricidade (incluindo taxas reguladoras) diferem consoante o Estado-Membro e, ainda, que existem diferentes segmentos de mercado em cada mercado (residencial: instalações de menos de 40 kW; comercial e industrial: instalações entre 40 kW e 1 MW; e o segmento de mercado de serviços públicos: instalações entre 1 MW a 10 MW). Tendo em conta estes elementos, alegaram que a análise do nexo de causalidade devia ser efetuada separadamente para cada Estado-Membro, por um lado, e para os segmentos de grande escala e residenciais, por outro.
(222)
Após a divulgação final, algumas partes interessadas reiteraram a sua alegação de que a análise do nexo de causalidade deverá ser efetuada por Estado-Membro, sem contudo apresentar novos argumentos ou novos elementos de prova a esse respeito.
(223)
O inquérito mostrou que os preços de vendas e de importação são semelhantes em toda a União. Pode, portanto, considerar-se que existe um mercado para o produto objeto de inquérito. O inquérito também não revelou que os produtores em cada Estado-Membro ou região concentravam as suas atividades neste mercado específico ou que as importações objeto de dumping se concentravam num Estado-Membro ou região. Além disso, nenhuma das partes interessadas argumentou que o dumping e o prejuízo deviam ser analisados por Estado-Membro, o que seria, no entanto, a condição prévia para a realização de uma análise separada do nexo de causalidade por Estado-Membro. O inquérito não revelou quaisquer elementos de prova de que tal seria uma abordagem adequada, em especial dada a existência em toda a União de preços semelhantes do produto considerado a nível da União. Convém notar ainda que a exposição solar pode ser diferente em diferentes regiões do mesmo Estado-Membro, por exemplo, o sul de França tem mais exposição solar do que o norte de França, ou diferentes regiões dentro de um Estado-Membro podem ter diferentes regimes de apoio (por exemplo, Bélgica), e que, por isso, o impacto destes fatores na procura pode variar de uma região para outra no interior do mesmo Estado-Membro. No entanto, as diferenças no quadro regulamentar de cada Estado-Membro e/ou da região e as diferenças de condições como a exposição solar não justificam uma análise separada do nexo de causalidade, e, desse modo, uma análise separada do prejuízo e do dumping. Estes argumentos tiveram, por conseguinte, de ser rejeitados.
(224)
Uma outra parte interessada argumentou que, embora outros fatores sejam relevantes, os regimes de apoio nacionais continuam a ser o principal fator na determinação da procura. A mesma parte também contestou que a paridade em termos de rede já tinha sido alcançada em algumas localizações, alegando que os preços dos módulos aumentaram desde o PI, enquanto os preços da eletricidade diminuíram. Sustentou ainda que, de qualquer modo, pelo menos em certos Estados-Membros, as condições regulamentares, económicas e técnicas não permitem a ligação à rede, pelo que, para esses Estados-Membros, era irrelevante saber se a paridade em termos de rede fora ou não atingida. Esta parte não apresentou, porém, quaisquer elementos de prova em apoio das alegações supra. Em qualquer caso, os argumentos supra confirmam que a situação no que respeita aos regimes nacionais de apoio, bem como à paridade em termos de rede, pode diferir, em certa medida, entre os Estados-Membros. No entanto, nenhuma das informações apresentadas foi de natureza a demonstrar que se poderia justificar uma análise separada por Estado-Membro.
(225)
Após a divulgação final, a mesma parte interessada reiterou o argumento e facultou algumas informações que, alegadamente, mostravam as diferentes condições de mercado por Estado-Membro e por segmento. No entanto, as informações apresentadas não podem ser consideradas conclusivas, uma vez que consistiram numa apresentação em Power Point sem quaisquer elementos de prova em apoio, pelo que não demonstraram que se justificava uma análise separada por Estado-Membro. A alegação desta parte foi, por conseguinte, rejeitada.
(226)
Com base nisso, concluiu-se que uma análise do nexo de causalidade, por Estado-Membro e/ou região e por segmento, não corresponderia à realidade do mercado. Na ausência de quaisquer outras observações a este respeito, são confirmadas as conclusões dos considerandos 159 e 160 do regulamento provisório.
(227)
O Governo da RPC alegou que a Comissão efetuara a análise do nexo de causalidade de uma forma incoerente, uma vez que a análise do prejuízo fora feita separadamente para os módulos e as células, enquanto a análise do nexo de causalidade não discriminara entre tipos do produto. A este respeito, convém notar que, embora os indicadores tenham, efetivamente, sido apresentados separadamente para cada tipo do produto, as conclusões alcançadas para cada indicador referem-se ao produto objeto de inquérito no seu conjunto. Recorde-se ainda que os módulos e as células são um único produto, pelo que a análise do nexo de causalidade foi efetuada nessa base. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
2. Efeito das importações objeto de dumping
(228)
Uma parte interessada contestou que houvesse uma correlação suficiente entre as importações objeto de dumping do produto em causa provenientes da RPC e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Argumentou-se que tal seria suportado, por um lado, pelo facto de a partir de 2009 e até 2010 a margem de lucro da indústria da União em relação às células ter aumentado significativamente (de perdas que se elevavam a 12 %), enquanto as importações chinesas foram efetuadas a preços 36 % inferiores aos preços da indústria da União e duplicaram a sua parte de mercado durante o mesmo período. Por outro lado, entre 2010 e 2011, as importações chinesas ganharam apenas 6 pontos percentuais em termos de parte de mercado, apesar de o consumo ter aumentado muito mais durante o mesmo período, enquanto a indústria da União registou uma perda de 36 %. Esta parte argumentou ainda que, no que respeita ao PI, as importações de células a partir de outros países terceiros foram efetuadas ao mesmo nível de preço das importações chinesas, mas ganharam mais parte de mercado correspondente à perda de parte de mercado registada pela indústria da União.
(229)
O inquérito revelou a existência de um aumento constante da parte de mercado chinesa para todos os tipos de produtos durante o período considerado (17 pontos percentuais para os módulos, 17 pontos percentuais para as células). As importações objeto de dumping provenientes da RPC aumentaram mais de 300 % para os módulos e 482 % para as células. Ao mesmo tempo, verificou-se uma importante e constante diminuição dos preços de importação chineses (64 % para os módulos e 42 % para as células durante o período considerado), que, no PI, subcotaram significativamente os preços da indústria da União. Paralelamente, a indústria da União perdeu parte de mercado durante o período considerado, tendo, como descrito nos considerandos 153 e 154 do regulamento provisório, todos os principais indicadores de prejuízo revelado uma tendência negativa. Por conseguinte, confirma-se que existe uma clara coincidência temporal entre o aumento das importações objeto de dumping e a perda de parte de mercado da indústria da União.
(230)
Tal como indicado nos considerandos 161 e 162 do regulamento provisório, esta correlação temporal foi estabelecida separadamente para todos os tipos de produto. Além disso, a análise do impacto das importações na margem de lucro da indústria da União, separadamente para cada ano do período considerado, não conduz a resultados significativos, uma vez que a existência de dumping e prejuízo, bem como de um nexo de causalidade entre estes, não necessita de ser estabelecida separadamente para cada ano. A correlação entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante é suficientemente demonstrada ao analisar as evoluções ao longo de todo o período considerado.
(231)
Convém notar ainda que a rendibilidade da indústria da União é um dos fatores mencionados no artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, que deverá ser analisada no âmbito do exame do impacto das importações objeto de dumping na situação da indústria da União. O simples facto de a indústria da União ser rentável durante um ano específico não significa necessariamente que a mesma não tenha sofrido qualquer prejuízo importante. Por outro lado, a perda de parte de mercado da indústria da União não tem de corresponder exatamente ao aumento da parte de mercado das importações objeto de dumping, a fim de estabelecer um nexo de causalidade entre o prejuízo e as importações objeto de dumping. Por último, outros fatores (por exemplo, as importações provenientes de outros países terceiros ou a evolução do consumo) que poderiam ter tido um impacto na situação de prejuízo da indústria da União foram abordados e tratados separadamente nos considerandos 164 a 224 do regulamento provisório.
(232)
A coincidência temporal do aumento em quantidades significativas das importações objeto de dumping, que subcotam os preços da indústria da União, e a situação cada vez mais precária da indústria da União são um indicador claro do nexo de causalidade no presente caso, tal como estabelecido nos considerandos 161 a 163 do regulamento provisório. As alegações no que respeita à ausência de qualquer correlação entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União foram, portanto, rejeitadas.
(233)
Na sequência da divulgação final, a mesma parte interessada continuou a contestar a análise do nexo de causalidade, uma vez que a rendibilidade da indústria da União não tinha sido analisada especificamente em relação a determinados anos (em especial, 2010), mas para todo o período considerado.
(234)
A este respeito, convém notar que não é possível tirar conclusões válidas no que respeita ao nexo de causalidade, isolando um ano do período considerado e ignorando a evolução da indústria da União durante todo o período considerado e as suas correlações com a evolução das importações objeto de dumping. Uma tal análise só pode conduzir a uma imagem parcial, não podendo ser extraídas quaisquer conclusões sólidas. Assim, as taxas de rendibilidade, que deram azo a outros indicadores financeiros alcançados pela indústria da União em 2010, foram elevadas devido ao aumento particularmente forte do consumo da União, impulsionado por regimes de apoio muito generosos; isso permitiu à indústria da União registar a sua maior melhoria em termos de vendas nesse mesmo ano, mas apenas de uma forma temporária e, em qualquer caso, não sustentável para este tipo de indústria. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(235)
Na ausência de outras observações sobre o efeito das importações objeto de dumping, são confirmadas as conclusões dos considerandos 159 a 163 do regulamento provisório.
3. Efeito de outros fatores
3.1. Importações provenientes de outros países terceiros
(236)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes interessadas apresentaram observações no que respeita às conclusões sobre as importações provenientes de outros países terceiros, tendo-as reiterado após a divulgação final. No entanto, estas partes não apresentaram novas informações e elementos de prova em apoio suscetíveis de alterar as conclusões provisórias relevantes.
(237)
Estas partes sublinharam, em particular, o volume das importações de células provenientes de Taiwan. No entanto, em termos absolutos, o volume das importações do produto em causa provenientes de Taiwan (1 132 MW) representa apenas uma pequena percentagem (menos de 5 %) do total do consumo da União (21 559 MW) e comparativamente às importações provenientes da RPC (15 005 MW). Por conseguinte, as importações provenientes de Taiwan contribuíram, quando muito, apenas marginalmente para o prejuízo da indústria da União, e não quebraram o nexo de causalidade.
(238)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre as importações provenientes de outros países terceiros, confirmam-se as conclusões dos considerandos 164 a 167 do regulamento provisório.
3.2. Evolução do consumo da União
(239)
Uma parte interessada alegou que a Comissão não analisara o impacto da evolução do consumo. A este respeito, argumentou-se que as importações provenientes da RPC não abarcam todo o aumento do consumo e que, embora no caso dos módulos a indústria da União tenha perdido parte de mercado entre 2009 e 2010, continuou a aumentar a sua rendibilidade durante o mesmo período. Além disso, argumentou-se que, em 2009, altura em que as importações de células da RPC detinham apenas 8 % da parte de mercado, a indústria da União ainda sofreu uma perda de 8 %.
(240)
Tal como mencionado no considerando 168 do regulamento provisório, apesar da descida do consumo da União durante o PI, as importações objeto de dumping provenientes da RPC ou mantiveram a sua parte de mercado (módulos) ou aumentaram (células) em detrimento da indústria da União durante o período considerado. Por conseguinte, não se pode concluir que a descida do consumo foi de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Além disso, o inquérito demonstrou que, uma vez que a capacidade da indústria da União foi, em qualquer caso, muito inferior aos níveis de consumo, o decréscimo do consumo no PI não poderia ter tido qualquer impacto na situação de prejuízo da indústria da União. Assim, esta alegação foi rejeitada.
(241)
Outra parte interessada contestou o facto de a procura na União continuar a existir mesmo na ausência dos regimes nacionais de apoio. Esta parte argumentou que existe uma correlação entre a procura e os regimes de apoio e que, na ausência de tais regimes, os projetos no setor fotovoltaico deixariam de ser rentáveis, pelo que a procura de painéis solares também desapareceria.
(242)
Tal como mencionado no considerando 169 do regulamento provisório, durante o inquérito foram recolhidas algumas indicações de que, mesmo na ausência de regimes de apoio, ainda havia e continuaria a haver procura na União. A parte não forneceu qualquer informação suscetível de desvalorizar estas conclusões. Na ausência de quaisquer novas informações a este respeito, confirmam-se as conclusões estabelecidas no considerando 169 do regulamento provisório, pelo que a alegação feita a esse respeito foi rejeitada.
(243)
Na sequência da divulgação final, o Governo da RPC argumentou que o facto de a capacidade da indústria da União não ter, em qualquer caso, satisfeito a procura da União era irrelevante, uma vez que o volume de vendas de módulos da indústria da União diminuiu em consonância com a diminuição do consumo; reiterou ainda que a baixa do consumo entre 2011 e o PI é que tinha causado o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Se é verdade que entre 2011 e o PI o consumo da União e o volume de vendas de módulos registaram uma tendência semelhante em baixa, isso deve ser visto em relação com a evolução dos preços de dumping chineses, que subcotavam significativamente os preços da indústria da União, forçando assim a indústria da União a vender com prejuízo. A este respeito, recorde-se que, tal como mencionado no considerando 111 do regulamento provisório, as importações objeto de dumping provenientes da RPC ora mantiveram a sua parte de mercado (módulos) ora aumentaram (células) quando o consumo estava a diminuir. Ao mesmo tempo, os preços das importações chinesas diminuíram significativamente e subcotaram de forma considerável os preços de venda da indústria da União. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(244)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a evolução do consumo da União, são confirmadas as conclusões dos considerandos 168 e 169 do regulamento provisório.
3.3. Tarifas de alimentação (FIT) como principal exemplo dos regimes de apoio
(245)
Na sequencia da divulgação provisória, várias partes reiteraram que o prejuízo sofrido pela indústria da União foi causado pela evolução das tarifas de alimentação («FIT»). Alegaram que a evolução das FIT exerceu uma forte pressão em baixa sobre os preços e, portanto, sobre a rendibilidade da indústria da União. Uma parte interessada alegou que apenas fora examinado o impacto da evolução das FIT na procura, quando o impacto em matéria de preços também deveria ter sido analisado. No mesmo contexto, várias partes interessadas argumentaram que a maioria dos Estados-Membros aplicara cortes importantes já em 2010, exercendo assim uma pressão em baixa sobre os preços dos módulos.
(246)
Relativamente a esta alegação, convém notar que os Estados-Membros aplicaram cortes nas FIT em diferentes momentos e a diferentes ritmos e que traçar uma imagem para toda a União é bastante difícil. Independentemente do momento em que as FIT atingiram níveis muito baixos, a diminuição significativa dos preços e da rendibilidade na União durante o período considerado não pode ser apenas ou principalmente explanada pela redução das FIT. Em primeiro lugar, com base na informação recolhida para a Alemanha e a Itália, que em conjunto representam cerca de 75 % do mercado da União em 2011, a queda do preço médio de venda foi mais acentuada do que a diminuição das taxas FIT durante o PI. Em segundo lugar, os elementos de prova recolhidos mostram que, em relação a alguns países como a Itália, mesmo num contexto de taxas FIT muito generosas, a indústria da União teve de diminuir significativamente os seus preços. Por último, durante o PI, os produtores da União tiveram de vender a preços inferiores ao seu custo de produção, o que foi sobretudo uma consequência do facto de os produtores-exportadores chineses deterem 80 % do mercado da União, e, por conseguinte, o poder para influenciar o mecanismo de fixação de preços.
(247)
O inquérito permitiu estabelecer ainda que, até 2011, as taxas FIT mais elevadas juntamente com a diminuição dos preços dos módulos na União tornaram os investimentos em energia solar extremamente atrativos, dadas as taxas de retorno muito elevadas obtidas pelos investidores. Por conseguinte, esta situação deu origem a um grande número de investimentos e, consequentemente, a uma elevada procura de painéis solares. Em consequência do aumento da procura, o montante total das FIT pagas aumentou significativamente, tendo a maioria dos Estados-Membros revisto em baixa os regimes de FIT existentes para evitar, nomeadamente, um aumento dos custos de eletricidade. Isto mostra que os cortes nas FIT podem também ser o resultado de uma diminuição dos preços e não vice-versa.
(248)
Após a divulgação final, uma parte alegou que havia uma contradição entre o considerando 246, segundo o qual é difícil uma avaliação da procura da União como um todo, e o considerando 223, segundo o qual uma análise do nexo de causalidade por Estado-Membro não conduziria a resultados significativos. A este respeito, importa esclarecer que na análise apresentada no considerando 246 se remete para a dificuldade em estabelecer uma imagem geral no que respeita à evolução das FIT em toda a União e não à procura da União, como alegado pela parte interessada. Em consequência, a Comissão conclui que não existe qualquer contradição entre os dois considerandos, pelo que a alegação foi rejeitada.
(249)
Após a divulgação final, uma parte alegou que, mesmo no contexto de taxas FIT elevadas, o preço dos módulos pode diminuir significativamente devido ao desenvolvimento tecnológico, às economias de escala e às reduções dos custos e à crescente capacidade global de produção. No que respeita a esta alegação, é de salientar que os elementos de prova recolhidos mostram que os produtores italianos tiveram de reduzir os seus preços para baixo do custo de produção, mesmo quando as taxas FIT eram elevadas. Embora possam, de facto, ter tido um impacto sobre os custos médios, os fatores supramencionados não podem explicar por que razão os produtores da União tiveram de reduzir os seus preços para baixo do seu custo de produção. Por conseguinte, conclui-se que foram principalmente as importações objeto de dumping provenientes da RPC que pressionaram os preços para níveis insustentáveis, pelo que esta alegação foi rejeitada.
(250)
Após a divulgação final, uma parte alegou que a conclusão tirada no considerando 247, segundo a qual os cortes nas FIT podem também ser o resultado de uma diminuição dos preços e não vice-versa, não é apoiada por qualquer elemento de prova.
(251)
Note-se que as conclusões do considerando 247 foram tiradas com base nas informações disponíveis durante o inquérito e que o cenário descrito foi, de facto, considerado razoável, dadas as circunstâncias deste mercado específico. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(252)
Após a divulgação final, uma parte reiterou que não concordava com a conclusão de que a pressão em baixa sobre os preços dos produtores da União tinha sido exercida principalmente pelas importações objeto de dumping, alegando que, pelo contrário, tinham sido os cortes nas FIT que forçaram os produtores da União a reduzir os seus preços de venda. A mesma parte reiterou que a pressão de preços sobre os produtores da União se deve, em última instância, ao facto de os preços das instalações fotovoltaicas terem baixado em consonância com a diminuição das FIT, de tal modo que os custos não aumentam para os promotores de projetos.
(253)
Uma vez que não foram apresentados quaisquer elementos de prova em apoio destas alegações, a Comissão manteve a sua análise e conclusões, tal como estabelecidas nos considerandos 246 e 247.
(254)
A mesma parte alegou que os mercados dependiam da evolução das FIT e facultou informações indicando o número de instalações fotovoltaicas para os anos de 2012 e 2013 no Reino Unido. A informação fornecida por esta parte consistiu numa publicação do Governo do Reino Unido com base em registos semanais no registo central das FIT o do Reino Unido (UK Central FiT Register - CFR). Note-se que esta informação se referia essencialmente a um período fora do PI e apenas a um Estado-Membro, ao passo que o atual inquérito incidiu sobre a situação do mercado da União como um todo. Em qualquer caso, não se contesta o facto de os níveis das FIT influenciarem a procura, já que a rendibilidade dos investimentos em localizações com menos radiação solar depende do nível das FIT. No entanto, para demonstrar que o nível das FIT durante o PI era a causa do prejuízo, as partes interessadas teriam de ter demonstrado que um aumento dos preços dos produtores da União para o nível não prejudicial teria significado que os produtores da União não teriam podido vender o produto em causa, uma vez que os investimentos em instalações fotovoltaicas não teriam sido rentáveis a esses níveis de preços. Tais elementos de prova não foram facultados. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(255)
Foi rejeitado, portanto, o argumento de que as reduções nas FIT quebraram o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
(256)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte reiterou que a evolução registada a nível das FIT tornou as oportunidades de investimento na energia solar pouco atrativas para os investidores, reduzindo, por conseguinte, a procura do produto. Uma outra parte alegou que as conclusões enunciadas no considerando 173 do regulamento provisório, segundo as quais ainda continuavam a ser feitos investimentos em Espanha não obstante a suspensão dos regimes FIT, eram incorretas.
(257)
O impacto das FIT na procura foi abordado no considerando 173 do regulamento provisório. Uma vez que não foram apresentados quaisquer novos argumentos a este respeito, foi rejeitada a alegação apresentada supra de que a procura diminuiu devido à evolução das FIT. No tocante aos investimentos em Espanha, esclarece-se que as conclusões apresentadas no considerando 177 do regulamento provisório se baseiam na informação obtida durante o inquérito e verificada numa visita de verificação in loco. Dado que a parte em questão não apresentou quaisquer novas informações ou elementos de prova a este respeito, esta alegação teve de ser rejeitada.
(258)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes alegaram que, no contexto de baixas taxas FIT, os investimentos em projetos fotovoltaicos só eram economicamente viáveis quando fornecidos com os painéis solares importados a preços mais baixos da RPC. Alegou-se, por conseguinte, que os cortes nas FIT causaram o prejuízo importante para a indústria da União. Uma outra parte argumentou que o nível da taxa FIT influencia o mecanismo de fixação de preços para os módulos.
(259)
Note-se que o custo de um módulo a que um projeto continuaria a ser economicamente viável varia consoante o Estado-Membro ou a região, em função de numerosos fatores, como as FIT, outros incentivos regulamentares, exposição solar, preços da eletricidade convencional, etc.
(260)
Além disso, o inquérito revelou que as atuais instalações dependem cada vez menos das FIT, uma vez que provavelmente se atingiu a paridade de ligação à rede da energia fotovoltaica no que respeita a certos tipos de instalações em várias regiões da Europa, como numa grande parte da Itália, Espanha, Portugal, sul de França e Grécia.
(261)
Pelos motivos acima referidos, as alegações a este respeito foram rejeitadas.
(262)
Uma parte interessada declarou que a Comissão não investigara se a indústria da União não tinha previsto que os regimes de apoio governamentais iriam ser abruptamente retirados ou reduzidos. Não foram apresentados quaisquer argumentos em apoio desta alegação. No entanto, convém notar que, com base nos elementos de prova recolhidos, não existem informações indicando que a indústria da União reagiu de uma forma não razoável aos sinais do mercado (ou seja, a evolução do consumo) e a outras informações disponíveis (ou seja, uma redução nos regimes de apoio). Assim, esta alegação foi rejeitada.
(263)
Uma parte interessada argumentou que os cortes nas FIT causaram o declínio de vendas da indústria da União, uma vez que os investimentos tinham sido viáveis apenas aos preços chineses acessíveis. Os elementos de prova recolhidos mostram, de facto, apenas um ligeiro decréscimo nas vendas da indústria da União durante o PI, em contraste com o que seria de esperar se os projetos fotovoltaicos tivessem sido viáveis apenas com módulos chineses. Pelo contrário, as vendas de módulos da indústria da União aumentaram até 2011, tendo em seguida baixado ligeiramente no PI, seguindo a mesma tendência do consumo. Assim, esta alegação foi rejeitada.
(264)
Uma outra parte interessada argumentou que as conclusões estabelecidas nos considerandos 174 e 175 do regulamento provisório, segundo as quais as alterações nas FIT não quebram o nexo de causalidade, não têm qualquer base factual ou jurídica e são incompatíveis com o artigo 3.o, n.o 7, do regulamento de base, porque a Comissão não conseguiu avaliar o nível de prejuízo causado pelas reduções nas FIT, tendo considerado que a queda significativa registada nos preços da indústria da União apenas tinha sido uma consequência das importações chinesas objeto de dumping. A mesma parte alegou que a diminuição do preço dos módulos, células e bolachas (wafers) foi um fenómeno global que não se deveu à pressão das importações chinesas.
(265)
No que se refere à alegação de que a Comissão não conseguiu avaliar o nível de prejuízo causado pelos cortes nas FIT, remete-se para os considerandos 174, 175 e 182 do regulamento provisório e para os considerandos 245 a 263 supra, em que a Comissão concluiu que nem a diminuição da procura nem o impacto das FIT nos preços da União foram de molde a quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objeto de dumping provenientes da RPC, independentemente de, e em que medida, terem possivelmente sido causadas pelos cortes nas FIT. Por conseguinte, a alegação de que as conclusões da Comissão não têm qualquer base factual foi rejeitada. No que respeita à alegação de que a diminuição dos preços dos módulos e células foi um fenómeno global, remete-se para os considerandos 164 a 167 do regulamento provisório, onde são avaliados os volumes e preços das importações provenientes de outros países que não a RPC para a União. Se é verdade que se verificou uma tendência em baixa dos preços de módulos e células, os preços das importações objeto de dumping provenientes da RPC vieram exacerbar a tendência em baixa para níveis não rentáveis. Com base no exposto, esta alegação foi rejeitada.
3.4. Outros apoios financeiros concedidos à indústria da União
(266)
Na ausência de quaisquer observações sobre outros regimes de apoio financeiro em favor da indústria da União, são confirmadas as conclusões dos considerandos 184 e 185 do regulamento provisório.
3.5. Excesso de capacidade
(267)
Uma parte interessada repetiu a alegação de que a sobrecapacidade no mercado global bem como no mercado da União causara o prejuízo importante e não as importações provenientes da RPC. A este respeito, foi alegado que a indústria da União havia expandido em demasia as suas capacidades, como demonstrado pela baixa taxa de utilização da capacidade, pelo que qualquer prejuízo tinha sido autoinfligido. O alegado impacto da sobrecapacidade na União e a nível mundial já foi abordado nos considerandos 185 a 190 do regulamento provisório, pelo que, na ausência de qualquer novo elemento, a alegação teve de ser rejeitada.
(268)
Uma outra parte interessada alegou que a sobrecapacidade levou à racionalização dos preços. A este respeito, convém notar, por um lado, que a sobrecapacidade levou de facto a um «nivelamento por baixo» e à contração dos preços da indústria da União, que, em média, excedeu a redução dos custos de produção. Por outro lado, tal como referido no considerando 186 do regulamento provisório, os acréscimos de capacidade da indústria da União acompanharam a evolução do mercado e foram considerados razoáveis. Além disso, o aumento da capacidade de produção de células foi a um nível inferior ao dos módulos. A parte interessada não apresentou quaisquer novas informações ou elementos de prova na matéria, pelo que as alegações a este respeito tiveram de ser rejeitadas.
(269)
Uma outra parte interessada alegou que o prejuízo sofrido pela indústria da União se deve ao facto de a indústria da União se centrar apenas em investimentos especializados, bem como à sua incapacidade para efetuar os necessários investimentos na expansão da capacidade e as reduções de custos. Do mesmo modo, esta alegação não pôde ser confirmada pelos resultados do inquérito que revelou que a indústria da União aumentou a sua capacidade de produção e a eficiência durante o período considerado (considerandos 124 e 187 do regulamento provisório). Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(270)
Uma parte interessada alegou que a indústria da União aumentara a sua capacidade de produção, apesar das já reduzidas taxas de utilização da capacidade, o que resultou num prejuízo autoinfligido. Esta alegação baseava-se numa comparação entre a tendência dos investimentos dos produtores da União incluídos na amostra e a tendência da utilização da capacidade da totalidade da indústria da União, o que não constitui uma base adequada para a comparação. Além disso, o inquérito mostrou que a indústria da União não expandiu as suas capacidades de produção numa escala superior à evolução do consumo da União, pelo que este argumento foi rejeitado.
(271)
Os elementos de prova recolhidos indicam, por outro lado, que, graças aos investimentos em novas máquinas, a indústria da União conseguiu reduzir os seus custos de produção e tornar-se mais competitiva em termos de custos. Este argumento foi, pois, rejeitado.
(272)
Uma parte interessada alegou que as conclusões do considerando 189 do regulamento provisório contradiziam as conclusões apresentadas nos considerandos 124 e 186 do regulamento provisório, sem, no entanto, dar quaisquer outras explicações especificando a natureza ou o alcance das alegadas contradições. Essa alegação teve, pois, de ser rejeitada.
(273)
Após a divulgação final, algumas partes interessadas contestaram a conclusão segundo a qual os aumentos de capacidade da indústria da União eram razoáveis e seguiam a evolução do mercado e, em especial, a evolução do consumo da União. Contudo, no que respeita aos módulos, a capacidade de produção aumentou 106 %, enquanto o consumo da União aumentou 221 % durante o período considerado, ou seja, mais do dobro. De igual modo, no que respeita às células, a capacidade de produção aumentou 39 %, enquanto o consumo da União aumentou 87 % durante o período considerado. Isso mostra que o aumento da capacidade foi substancialmente inferior ao aumento do consumo, pelo que não pode ser considerado como irrazoável, dado nunca ter havido sobrecapacidade na União. Além disso, a análise sobre se os aumentos de capacidade eram razoáveis não deverá basear-se numa análise ano a ano, mas deverá ter em conta a evolução durante todo o período considerado. Assim, as capacidades adicionais só se tornarão em geral plenamente funcionais após um certo período de tempo a seguir ao investimento realizado, pelo que a análise isolada de um ano pode dar uma imagem distorcida. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(274)
Na ausência de quaisquer outras observações quanto à sobrecapacidade da indústria da União, confirmam-se os considerandos 185 a 190 do regulamento provisório.
3.6. Impacto dos preços das matérias-primas
(275)
Algumas partes interessadas reiteraram que a indústria da União, ou, pelo menos, uma parte dela, não pôde beneficiar da descida dos preços de polissilícios durante o PI, devido a contratos de longo prazo para a matéria-prima. Referindo-se às conclusões enunciadas no considerando 193 do regulamento provisório de que a indústria da União conseguiu renegociar contratos de longo prazo com os seus fornecedores [incluindo os produtores de bolachas (wafers)] e, por conseguinte, beneficiar de preços mais baixos, estas partes alegaram que as renegociações ou a rescisão de contratos de longo prazo de polissilícios e/ou bolachas (wafers) levaram à aplicação de sanções. Em apoio deste argumento, estas partes apresentaram artigos de imprensa que relatam que alguns produtores da União estavam envolvidos em litígios ou tinham rescindido os seus contratos. Algumas partes forneceram informações alegadamente confirmando que os contratos de longo prazo não podiam ser renegociados.
(276)
Os polissilícios são a principal matéria-prima para os produtores de bolachas (wafers). O inquérito revelou que os preços dos polissilícios aumentaram em 2008, altura em que atingiram o pico de cerca de 500 $/kg, mas baixaram de novo em 2009, atingindo cerca de 50-55 $/kg no final de 2009, registando apenas uma ligeira tendência em alta em 2010 e no início de 2011. Os preços caíram significativamente durante o PI, para 30 $/kg (JRC Scientific and Policy Reports, PV Status Report 2012). Importa sublinhar que o impacto dos preços de polissilícios na indústria da União só pôde ser bastante marginal, uma vez que qualquer efeito sobre o custo de produção das células e módulos foi diluído ao longo da cadeia de valor. Por outro lado, os artigos de imprensa supramencionados referiam-se a desenvolvimentos registados após o PI, que não afetaram a situação dos produtores da União em causa durante o PI, pelo que não podem ser tidos em conta. Esta questão foi investigada mais profundamente após a instituição de medidas provisórias, sendo possível confirmar que a indústria da União tinha sido efetivamente capaz de renegociar não só os preços dos contratos de longo prazo como também quaisquer sanções contratuais relativas a esses contratos de longo prazo.
(277)
Uma das partes interessadas acima referidas alegou, além disso, que é suficiente que apenas alguns produtores da União tenham sido afetados pelos contratos de longo prazo e que a situação global da indústria da União é irrelevante. Alegou que custos mais elevados não têm forçosamente de afetar todos os operadores do mesmo modo. Este argumento ignora o facto de, em geral, para a indústria da União, os preços médios dos polissilícios não terem sido, em muitos casos, superiores aos preços de mercado ou aos preços à vista, pelo que a questão de saber se custos mais elevados afetam todos ou apenas alguns operadores não foi considerada relevante. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(278)
Uma outra parte interessada requereu que a Comissão separasse, distinguisse e quantificasse os efeitos de cada um dos fatores com impacto na situação da indústria da União; em especial, o efeito da queda significativa dos preços de polissilícios deverá ser considerado separadamente. A este respeito, argumentou-se que tinha sido antes a diminuição dos preços de polissilícios e não a pressão sobre os preços exercida pelas importações chinesas que causara a baixa nos preços de venda. No tocante à indústria da União, é de notar que a queda dos preços médios de venda foi muito superior à baixa do custo médio de produção, em relação a que a descida dos preços da matéria-prima poderia ter um impacto. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(279)
Na sequência da divulgação final, algumas partes interessadas reiteraram que o impacto da diminuição dos preços dos polissilícios no custo da indústria da União não se limitou nem diluiu ao longo da cadeia de valor, como tinha sido concluído no inquérito. No entanto, como foi já referido no considerando 276, os polissilícios são a principal matéria-prima para os produtores de bolachas (wafers); constatou-se, por isso, que qualquer impacto sobre o custo de produção das células ou dos módulos se diluía na cadeia de valor. As partes interessadas não forneceram nenhum elemento de prova suscetível de desvalorizar esta conclusão. O inquérito revelou ainda que a descida de preço dos polissilícios durante o período considerado se refletiu no custo médio de produção de células e módulos da indústria da União incluída na amostra, que baixou em medida semelhante aos preços dos polissilícios. Uma parte interessada questionou o impacto das alegadas sanções que a indústria da União tinha de pagar devido à renegociação dos contratos de fornecedor. A este respeito, não se pode excluir que um número limitado de produtores possa ter tido de pagar sanções devido ao cancelamento dos contratos de fornecimento de bolachas (wafers) durante o período considerado.
No entanto, a Comissão não encontrou qualquer elemento de prova de que tais sanções pudessem ter influenciado a situação da indústria da União no seu conjunto ou que fossem representativas. Tais elementos de prova também não foram facultados pela parte interessada em questão. Embora não seja de excluir totalmente que as sanções possam ter tido um certo impacto negativo sobre um número limitado de produtores da União, o impacto global sobre a indústria da União é, na melhor das hipóteses, marginal, pelo que não pôde quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União como um todo. Estes argumentos tiveram, por conseguinte, de ser rejeitados.
(280)
Uma outra parte interessada alegou que a descida dos preços de venda do produto objeto de inquérito na União, se deve, em parte, à redução do preço dos polissilícios. No entanto, convém notar a este respeito que o inquérito mostrou que as importações provenientes da RPC foram objeto de dumping, subcotando substancialmente os preços da indústria da União. A diminuição de preços ultrapassa, assim, a redução dos custos de produção que pode ser explicada pela queda dos preços das matérias-primas. Se a descida dos preços fosse apenas o efeito da diminuição dos preços das matérias-primas, a indústria da União não teria sido forçada a descer os seus preços de venda para baixo do seu custo de produção. Esta alegação tem, por conseguinte, de ser rejeitada.
(281)
Outra parte interessada reiterou que a litigância de um produtor da União após o PI pode ter afetado a situação de, pelo menos, esse produtor da União já durante o PI. Esta parte não explicou, no entanto, como e em que medida é que um acontecimento que ocorreu após o PI poderia efetivamente ter tido um efeito sobre a situação do produtor durante o PI. Do mesmo modo, o inquérito não revelou quaisquer elementos de prova de tais efeitos. Esta alegação teve, por conseguinte, de ser rejeitada.
(282)
A mesma parte interessada contestou ainda as conclusões supramencionadas, dado que, alegadamente, não foram apresentados quaisquer elementos de prova. No entanto, os resultados do inquérito basearam-se em factos e elementos de prova positivos, cujas versões não confidenciais estavam à disposição de todas as partes interessadas.
(283)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o impacto dos preços das matérias-primas, são confirmadas as conclusões dos considerandos 191 a 194 do regulamento provisório.
3.7. Prejuízo autoinfligido: impacto da automatização, dimensão, economias de escala, consolidação, inovação, eficiência em termos de custos, importações da indústria da União
(284)
Na sequência da divulgação provisória, certas partes interessadas reiteraram a alegação de que o prejuízo sofrido pela indústria da União se deve ao facto de esta não dispor de suficientes economias de escala. Foi reiterado que os pequenos produtores tinham uma desvantagem em comparação com os grandes produtores verticalmente integrados e, que, portanto, qualquer prejuízo sofrido pelos pequenos produtores não pode ser atribuído às importações objeto de dumping. Uma outra parte interessada argumentou que a automatização do processo de produção é custosa, pelo que as economias de escala são ainda mais importantes para reduzir o custo de produção.
(285)
O inquérito mostrou que a indústria da União, mesmo os grandes produtores verticalmente integrados, devido às importações objeto de dumping, não pôde beneficiar plenamente das elevadas taxas de utilização da capacidade para obter economias de escala. Em qualquer caso, o inquérito não mostrou a existência de qualquer correlação entre dimensão, integração vertical e melhores taxas de rendibilidade, dado que a elevada pressão sobre os preços exercida pelas importações objeto de dumping alterara essa correlação. O inquérito mostrou que a vantagem das economias de escala deixara de existir num mercado onde as taxas de utilização eram baixas, o que também era verdade para os produtores chineses. Por conseguinte, estes argumentos foram rejeitados.
(286)
Uma parte interessada alegou ainda que os investidores e os bancos não financiariam projetos se o fabricante dos módulos fosse demasiado pequeno, uma vez que os grandes produtores ofereciam melhores garantias e eram mais «bancáveis». Por outras palavras, os investidores e os bancos são relutantes em financiar projetos fotovoltaicos que utilizam módulos produzidos na União. No entanto, o inquérito revelou que qualquer eventual preferência dos investidores e bancos em financiar os produtores chineses com maiores capacidades de produção é o resultado da distorção criada no mercado da União pelas importações objeto de dumping. Tal como mencionado no considerando 285, a dimensão das linhas de produção não desempenha qualquer papel se as taxas de utilização continuarem a ser baixas. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(287)
Uma parte interessada reiterou que a indústria da União tinha uma estrutura de custos desfavorável comparativamente aos seus concorrentes chineses, uma vez que estes últimos beneficiavam de custos mais baixos em matéria de trabalho, eletricidade e amortização e, além disso, dispunham de equipamento mais moderno. No entanto, a parte interessada não pôde fornecer novas informações ou elementos de prova de apoio que pudessem inverter as conclusões do presente inquérito a esse respeito. Em especial, a alegação de que os produtores chineses utilizavam equipamento mais moderno foi abordada no considerando 203 do regulamento provisório, segundo o qual os produtores-exportadores da RPC não gozavam de qualquer vantagem comparativa, nomeadamente porque as máquinas e os equipamentos tinham sido importados da União Europeia. Por conseguinte, as alegações acima referidas foram rejeitadas.
(288)
Uma outra parte alegou que os chineses gozavam de uma vantagem comparativa no que respeita aos preços de polissilícios e às economias de escala, o que levara a uma diminuição do custo das máquinas. Esta parte não apresentou, a este respeito, quaisquer novas informações ou elementos de prova que pudessem inverter as conclusões estabelecidas nos considerandos 195 e 196, bem como no 203, do regulamento provisório. A alegação desta parte teve, por conseguinte, de ser rejeitada.
(289)
Recorde-se que, tal como indicado no considerando 203 do regulamento provisório e igualmente mencionado no considerando 287 supra, os produtores-exportadores da RPC não gozavam de uma vantagem comparativa no que respeita às matérias-primas e máquinas utilizadas, uma vez que ambas eram na maior parte importadas da União. Uma parte interessada contestou o que precede, sem contudo apresentar quaisquer elementos de prova. No que respeita aos custos de mão de obra e encargos gerais, incluindo os custos de amortização, estes representaram, em média, menos de 10 % do custo total de um módulo no PI, pelo que não são considerados como tendo desempenhado qualquer papel significativo. No que respeita aos custos da eletricidade, estes representaram, em média, menos de 1 % do custo total de um módulo no PI, pelo que não são considerados como tendo desempenhado qualquer papel significativo. Por outro lado, a alegação de que os chineses utilizavam equipamento mais moderno não foi fundamentada.
(290)
Uma parte interessada reiterou que certos produtores da União obtinham as bolachas (wafers), células e/ou módulos do país em causa, revendendo esses produtos no mercado da União como seus. Requereu que o prejuízo resultante destas transações não fosse atribuído às importações objeto de dumping. No entanto, o inquérito revelou que as importações da indústria da União do produto em causa eram complementares quanto à natureza, bem como limitadas em termos de volume quando comparadas com a produção total da União, pelo que o seu efeito, no caso de o haver, seria apenas marginal e não podia ser considerado como quebrando o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(291)
Um importador independente alegou que o facto de o número de trabalhadores ter aumentado durante o período considerado não fora tido suficientemente em conta no regulamento provisório. No tocante a esta alegação, é de assinalar que o emprego aumentou entre 2009 e 2011 para os módulos, tendo diminuído seguidamente durante o PI. Relativamente às células, o emprego aumentou até 2010, tendo diminuído em seguida em 2011 e decrescido ainda mais durante o PI. Note-se que no que toca aos módulos, o emprego acompanhou a tendência da produção da União. No que se refere às células, uma vez que as importações chinesas aumentaram a sua parte de mercado durante todo o período, a indústria da União não pôde beneficiar do acréscimo do consumo tal como previsto. Por conseguinte, a diminuição do emprego em 2011 e no PI corresponde a empresas que se tornaram insolventes ou cessaram a sua produção de células.
(292)
Após a divulgação final, uma parte interessada reiterou que o prejuízo sofrido pela indústria da União se devia à dimensão reduzida e à falta de economias de escala. Tal como já explicado no considerando 285 e também nos considerandos 195 e 196 do regulamento provisório, mesmo no mercado global, a dimensão e, por conseguinte, os benefícios das economias de escala, deixam de poder existir, atendendo às taxas de utilização geralmente baixas e às enormes sobrecapacidades existentes em todo o mundo. Esta alegação teve, consequentemente, de ser rejeitada.
(293)
Além disso, a mesma parte reiterou que o prejuízo sofrido pela indústria da União se deveu à incapacidade da indústria da União de realizar qualquer vantagem em termos de custos. Esta parte argumentou que tal se devia, em especial, ao facto de a maior parte dos produtores da União estarem integrados verticalmente. Contudo, esta parte não facultou informações adicionais explicando em que medida o facto de os produtores estarem integrados verticalmente poderia ter tido um impacto negativo sobre a sua estrutura de custos. Esta alegação teve, por conseguinte, de ser rejeitada.
(294)
Na ausência de quaisquer outras observações a este respeito, são confirmados os considerandos 195 a 206 do regulamento provisório.
3.8. Concorrência de produtos fotovoltaicos de película fina e outras tecnologias fotovoltaicas
(295)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte interessada reiterou a alegação de que o prejuízo sofrido pela indústria da União fora causado pela concorrência dos produtos fotovoltaicos de películas finas e de outras tecnologias fotovoltaicas, uma vez que estas tecnologias concorriam com o produto objeto de inquérito, em especial para sistemas montados no solo e sistemas montados em telhados comerciais/industriais que constituem uma parte substancial do mercado fotovoltaico total da União.
(296)
O inquérito revelou que, apesar de os produtos fotovoltaicos de películas finas serem mais baratos do que o produto objeto de inquérito, apenas abarcam uma parte limitada do total do mercado solar da União, na medida em que têm eficiências de conversão muito mais baixas e uma menor produção de potência do que os módulos de silício cristalino. De acordo com a informação disponível, a parte de mercado dos produtos de películas finas não era significativa em comparação com o total do mercado solar da União durante o PI. Por conseguinte, são confirmadas as conclusões do considerando 208 do regulamento provisório, segundo as quais, embora possa haver uma certa concorrência entre os produtos de películas finas e o produto em causa, essa concorrência é considerada marginal. Pelos motivos expostos, os argumentos avançados a este respeito tiveram de ser rejeitados.
(297)
Na sequência da divulgação final, uma parte interessada reiterou que a concorrência dos produtos de película fina teria provavelmente causado o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. A este respeito, a parte afirmou que, na Alemanha, a parte de mercado dos produtos de películas fina no mercado da energia solar total foi substancial, durante a maior parte do PI, tendo esta apenas diminuído no início de 2012.
(298)
O inquérito revelou que, de facto, os preços médios dos produtos de película fina se situavam a níveis inferiores aos níveis de preço médios do produto objeto de inquérito.
(299)
Todavia, tal como referido no considerando 296, os produto de película fina têm eficiências de conversão muito mais baixas e uma menor produção de potência do que os módulos de silício cristalino, pelo que a concorrência entre estes produtos, a existir, não poderia contribuir para o prejuízo sofrido pela indústria da União, atendendo a que os módulos de silício cristalino são a tecnologia dominante no mercado da energia solar da União. Segundo o PV Status Report 2012 do CCI, em consequência da queda dos preços dos polissilícios, os produtos de película fina perderam, nos últimos anos, parte de mercado para os módulos de silício cristalino.
(300)
Na ausência de quaisquer outras observações a este respeito, são confirmadas as conclusões dos considerandos 207 a 210 do regulamento provisório.
3.9. Crise financeira e seus efeitos sobre o acesso ao financiamento
(301)
Na sequência da divulgação provisória, foi alegado que se devem separar e distinguir os efeitos prejudiciais da crise financeira e os seus efeitos sobre o acesso ao financiamento, não os atribuindo às importações objeto de dumping.
(302)
A este respeito, remete-se para o considerando 212 do regulamento provisório, onde os efeitos da crise financeira e a recessão económica sobre a situação da indústria da União foram especificamente abordados. Este considerando explica pormenorizadamente o raciocínio subjacente à conclusão de que a crise financeira, apesar de ter tido um impacto sobre a situação do indústria da União, não quebrou o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Este raciocínio específico não foi contestado pelas partes interessadas, não tendo estas fornecido quaisquer novas informações ou elementos de prova suscetíveis de desvalorizar as conclusões estabelecidas neste considerando. As alegações a este respeito foram, por conseguinte, rejeitadas.
(303)
Além disso, alegou-se que o prejuízo sofrido pela indústria da União se devia ao facto de esta não ter procurado o financiamento adequado, pelo que a Comissão devia inquirir se a indústria da União solicitara financiamento quando era rentável. O inquérito mostrou, com efeito, que, em 2010, quando a indústria da União ainda era rentável, o nível de investimento subiu 315 % e 10 %, respetivamente, para os módulos e as células, comparativamente a 2009. Uma vez que a indústria fotovoltaica é capital-intensiva, é de esperar que a indústria da União esteja permanentemente à procura de financiamento adequado, a fim de melhorar a sua eficiência em termos de custos e competir com as importações desleais objeto de dumping. Por conseguinte, conclui-se que a falta de acesso ao financiamento foi um resultado da situação de distorção da concorrência causada pelas importações objeto de dumping, e não a sua causa. A alegação supra foi, por conseguinte, rejeitada.
(304)
Na sequência da divulgação final, uma parte interessada reiterou que os efeitos prejudiciais da crise financeira deviam ser separados e distinguidos, e não ser atribuídos às importações objeto de dumping. Esta parte referiu-se a informações disponíveis ao público que indicariam que pelo menos um produtor da União considerava a crise financeira como a principal causa da sua situação de prejuízo. O atual inquérito baseou as suas conclusões em dados específicos das empresas que vão significativamente além das declarações publicamente disponíveis de empresas específicas. Por conseguinte, a declaração publicamente disponível a que foi feita referência não pode desvalorizar as conclusões apresentadas no considerando 212 do regulamento provisório, no qual se concluiu que, apesar de a crise financeira ter tido um certo impacto sobre a situação da indústria da União, não pôde quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Esta alegação teve, por conseguinte, de ser rejeitada.
(305)
Outra parte interessada alegou que a diferença no acesso ao financiamento entre a indústria da União e os produtores-exportadores chineses deverá ser tomada em consideração. Esta parte alegou que este foi um dos principais fatores que causou um prejuízo importante à indústria da União e não as importações objeto de dumping. No entanto, constatou-se que o acesso preferencial ao financiamento por parte de um determinado número de produtores-exportadores chineses distorcia o mercado, podendo ser uma das principais razões que permitem aos produtores-exportadores chineses exportar o produto em causa a preços de dumping. Este fator não pode, então, quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(306)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre os efeitos da crise financeira, são confirmadas as conclusões dos considerandos 211 e 212 do regulamento provisório.
3.10. Resultados das exportações da indústria da União
(307)
Na ausência de quaisquer observações apresentadas para reconsideração, são confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 213 e 215 do regulamento provisório.
3.11. Descoberta de depósitos de gás de xisto na União Europeia
(308)
Na ausência de quaisquer observações apresentadas para reconsideração, são confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 215 a 217 do regulamento provisório.
3.12. Regime de comércio de licenças de emissão da União Europeia
(309)
Na ausência de quaisquer observações apresentadas para reconsideração, são confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 218 e 219 do regulamento provisório.
3.13. Decisões de gestão
(310)
Algumas partes interessadas reiteraram a alegação suscitada no considerando 220 do regulamento provisório de que o prejuízo importante sofrido, pelo menos, por um dos produtores da União fora causado por más decisões de gestão. Estas partes forneceram informações adicionais sob a forma de um artigo de imprensa. No entanto, as informações facultadas não puderam ser verificados nem puderam inverter as conclusões do presente inquérito, segundo as quais as decisões de gestão da empresa em causa foram normais e prudentes ou não tiveram qualquer impacto sobre a indústria da União no seu conjunto. As alegações supra foram, por conseguinte, rejeitadas.
(311)
Na ausência de quaisquer outros argumentos a este respeito, são confirmadas as conclusões apresentadas nos considerandos 220 e 221 do regulamento provisório.
3.14. Outras políticas governamentais
(312)
Na ausência de quaisquer observações apresentadas para reconsideração, são confirmadas as conclusões estabelecidas no considerando 222 do regulamento provisório.
3.15. Outros argumentos
(313)
Uma parte interessada alegou que o prejuízo sofrido pela indústria da União se devera à desvantagem de pioneiro e à falta de apoio político da Comissão Europeia nos anos anteriores. Esta parte alegou igualmente que, para além dos regimes de apoio nacionais, existem também outros fatores importantes em cada mercado, como população, PIB, consumo de eletricidade, possibilidades de financiamento e conectibilidade à rede. Todavia, a parte acima referida não foi capaz de fundamentar as suas alegações, pelo que foram rejeitadas.
(314)
Após a divulgação definitiva, a mesma parte interessada reiterou que o prejuízo sofrido pela indústria da União se deveu à desvantagem do precursor. Todavia, a alegação não foi nem analisada nem justificada, pelo que teve de ser rejeitada.
4. Avaliação cumulativa dos outros fatores que se apurou terem contribuído para o prejuízo
(315)
O inquérito mostrou que os seguintes outros fatores podem ter contribuído para o prejuízo: importações do produto em causa provenientes de Taiwan; redução do nível das FIT; contratos de polissilícios a longo prazo de um número limitado de produtores da União; crise económica e financeira.
(316)
Como se já mostrou nas secções 3.1 e 3.6, as importações provenientes de Taiwan e os contratos de polissilícios a longo prazo de um número limitado de produtores da União contribuíram, na melhor das hipóteses, de uma forma marginal, porque o seu impacto foi sendo diluído ao longo da cadeia de valor.
(317)
No que respeita à crise económica e financeira, o inquérito revelou que a principal razão para as dificuldades da indústria da União em aceder ao capital necessário para os investimentos foram as importações objeto de dumping, que impediram a indústria da União de vender os seus produtos a preços rentáveis quando o mercado da União registou fortes taxas de crescimento (2009-2011).
(318)
No que se refere às FIT, as partes terceiras não conseguiram demonstrar que os níveis das FIT durante o PI teriam sido tão baixos que teriam impedido os produtores da União de vender o produto em causa a preços não prejudiciais. As Instituições consideram que as reduções nos níveis das FIT podem explicar uma redução da procura, uma vez que os investimentos em certas localizações deixaram de ser viáveis. No entanto, não podem quebrar o nexo de causalidade, mesmo tomados em conjunto com os outros fatores que foram considerados contribuir para o prejuízo, porque ainda se mantinham a um nível em que, na ausência de importações objeto de dumping, os produtores da União poderiam ter vendido os seus produtos a preços não prejudiciais.
(319)
Por conseguinte, mesmo que seja avaliado o efeito cumulativo dos quatro outros fatores que eventualmente contribuem para o prejuízo, não é quebrado o nexo de causalidade entre o dumping e o prejuízo.
5. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(320)
Todos os efeitos dos fatores de prejuízo, que não as importações objeto de dumping, foram analisados a nível individual e coletivo. Por conseguinte, conclui-se que a avaliação coletiva de todos os fatores que podem ter tido um impacto sobre a situação de prejuízo da indústria da União (ou seja, importações de países terceiros, FIT, impacto dos preços das matérias-primas e crise financeira) não explicam coletivamente o prejuízo sofrido pela indústria da União, em especial em termos de baixos preços e perdas financeiras devido à penetração das importações a baixos preços e em quantidades significativas do produto em causa proveniente da RPC. À luz do que precede, confirmam-se as conclusões provisórias, tal como estabelecidas nos considerandos 223 a 224 do regulamento provisório, de que as importações objeto de dumping provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União, na aceção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Observações preliminares
(321)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte interessada alegou que a avaliação do interesse da União não se baseara num número representativo de operadores.
(322)
A Comissão contactou os diferentes operadores do seguinte modo.
(323)
Importadores independentes: como referido no considerando 12 do regulamento provisório, a Comissão contactou todos os 250 importadores independentes conhecidos pelo autor da denúncia e selecionou uma amostra provisória, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, a fim de cobrir o maior volume representativo de importações sobre o qual possa razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Todavia, tal como referido nos considerandos 12 e 232 do regulamento provisório, após a verificação, só uma das empresas selecionadas provisoriamente foi confirmada, com efeito, como importador independente. Após a publicação do regulamento provisório, quinze novos importadores independentes, que inicialmente tinham apresentado um formulário de amostragem na fase inicial, mas não foram incluídos na amostra, foram convidados a prosseguir a sua colaboração no inquérito. Seis deles concordaram e receberam um questionário, e cinco deles responderam; três das respostas foram consideradas suficientemente completas. A amostra definitiva dos importadores independentes inclui, por conseguinte, quatro importadores independentes, que representam um intervalo de 2 % a 5 % das importações do produto em causa. No que respeita a essa baixa percentagem, importa ter em conta que a maior parte das importações do produto em causa para a União não são efetuadas através de importadores independentes, tal como explanado no considerando 12 do regulamento provisório
(324)
Outros operadores que não importadores independentes (operadores a montante e a jusante): como referido no considerando 226 do regulamento provisório, a Comissão também enviou questionários específicos a cerca de 150 operadores, nomeadamente a importadores independentes que se deram a conhecer após o início do inquérito, que tiveram, por conseguinte, a possibilidade de fornecer os dados relevantes à Comissão. No inquérito, foram ainda tidas em conta não só as respostas aos questionários mas também as observações e apresentações verificáveis e devidamente fundamentadas fornecidas pelas partes interessadas dentro dos prazos, independentemente de essas partes terem ou não respondido ao questionário. Em especial, a AFASE transmitiu à Comissão as suas observações em nome dos seus membros - operadores fotovoltaicos que foram igualmente analisados.
(325)
À luz do que precede, foram recolhidos elementos suficientes que permitem uma avaliação significativa do interesse da União. Por estes motivos, o argumento foi rejeitado.
(326)
Uma parte interessada solicitou à Comissão que esclarecesse a forma como tratou os questionários dos importadores que havia considerado terem sido apresentados por operadores a jusante.
(327)
Em resposta a este pedido, esclarece-se que as 36 respostas indicadas no considerando 241 do regulamento provisório se referiam a respostas ao anexo B do Aviso de início, cujo objetivo era constituir uma amostra de importadores independentes, se adequado.
(328)
No que respeita às respostas aos questionários dos dois operadores indicados no considerando 12 do regulamento provisório, uma foi tida em conta na análise relevante dos operadores a jusante. O segundo operador apresentou informações adicionais que revelaram que, contrariamente ao afirmado no considerando 12 do regulamento provisório, tinha sido efetivamente um importador de módulos e não um importador de células. No entanto, as informações fornecidas na sua resposta ao questionário não foram suficientes para o incluir na análise dos importadores independentes, devido ao facto de as respostas fornecidas serem incompletas.
(329)
Após a instituição das medidas provisórias, foram efetuadas novas visitas de verificação às instalações de dois promotores de projetos (ver considerando 8). Além disso, as seis respostas aos questionários específicos (ver considerando 324) apresentadas pelos prestadores de serviços também ativos no setor fotovoltaico (logística, transporte, relações públicas, etc.), que foram inicialmente consideradas insuficientes (ver considerando 241 do regulamento provisório), foram analisadas e tomadas em consideração para efeitos do presente inquérito (ver considerandos 369 a 371).
(330)
Em suma, para a análise do interesse da União, as informações basearam-se no seguinte:
-
as respostas ao questionário recebidas de oito produtores da União incluídos na amostra e de quatro importadores independentes incluídos na amostra, bem como as respostas ao questionário recebidas de oito operadores a montante e de treze operadores a jusante (sete promotores de projetos/instaladores; seis prestadores de serviços também ativos no setor fotovoltaico) de entre 150 operadores que se deram a conhecer após o início do inquérito e receberam questionários específicos;
-
os dados verificados durante as visitas de verificação às instalações dos oito produtores da União, de um importador independente, de dois operadores a montante, quatro operadores a jusante (promotores de projetos/instaladores) e uma associação (ver considerando 17 do regulamento provisório e considerando 8 supra);
-
os dados sobre o interesse da União apresentados por outras partes interessadas, incluindo associações, bem como os dados publicamente disponíveis sobre a evolução do mercado fotovoltaico na Europa, nomeadamente: EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017.
2. Interesse da indústria da União
(331)
Algumas partes interessadas contestaram o facto de a indústria da União estar em condições de beneficiar de eventuais medidas, argumentando que i) as medidas irão reduzir a procura de produtos fotovoltaicos na União, pelo que a indústria da União não será capaz de aumentar as suas vendas, ii) a indústria da União é caracterizada por pequenas instalações de produção, pelo que não está em condições de satisfazer a procura de determinados tipos de instalações montadas em telhados comerciais e grandes instalações montadas em terra, iii) os produtores da União não são «bancáveis», iv) a instituição de direitos sobre as células irá, de facto, aumentar o custo de produção dos produtores de módulos da União e torná-los menos atrativos para os consumidores, v) em caso de quebra significativa das importações provenientes da China, os produtores de outros países terceiros irão muito provavelmente tirar partido do menor volume de importações provenientes da RPC.
(332)
No que respeita à alegação de que as medidas irão reduzir a procura de produtos fotovoltaicos na União e, por conseguinte, a indústria da União não será capaz de aumentar as suas vendas, convém assinalar que as partes não conseguiram fornecer qualquer prova passível de verificação da existência de uma relação direta entre a instituição de medidas e a diminuição da procura de produtos fotovoltaicos que se provou ser influenciada ao longo dos anos por vários fatores.
(333)
Em resposta à alegação de que a indústria da União se caracteriza por pequenas instalações de produção e, por conseguinte, não está em condições de satisfazer a procura de determinados tipos de instalações montadas em telhados comerciais e grandes instalações montadas em terra, convém notar que o inquérito mostrou que a indústria da União tem capacidade para fornecer tanto instalações comerciais e industriais (entre 40 kW e 1 MW) como instalações do segmento de mercado dos serviços públicos (1 MW e 10 MW). Além disso, o inquérito não revelou quaisquer elementos de prova de que os produtos fornecidos por diferentes fabricantes não podiam ser utilizados no mesmo projeto. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(334)
O argumento segundo o qual a indústria da União não beneficiaria das medidas porque os produtores da União não são «bancáveis» e os fundos de investimento não aceitariam financiar projetos que utilizam módulos fabricados na UE não foi fundamentado. Em qualquer caso, prevê-se que a instituição de medidas irá repor condições de mercado equitativas, o que deverá tranquilizar os investidores, incluindo os do setor bancário, quanto à capacidade dos produtores da União para desenvolver projetos viáveis. Por estes motivos, este argumento foi rejeitado
(335)
No que respeita à alegação de que a instituição de direitos sobre as células irá, de facto, aumentar o custo de produção dos produtores de módulos da União e torná-los menos atrativos para os consumidores, embora não seja de excluir a possibilidade de um certo aumento dos preços após a instituição dos direitos, há que ter também em conta o facto de as fontes disponíveis indicarem uma tendência em baixa dos preços de módulos e células. Assim, mesmo que o custo das células pudesse vir a aumentar em consequência das medidas, a tendência global em baixa dos preços deveria levar a uma redução dos custos dos módulos. Os produtores em questão podem igualmente decidir adquirir as suas células na União, e não à RPC. Por último, espera-se que a instituição de medidas irá aumentar a utilização da capacidade dos produtores de células na União, aumentando assim as suas economias de escala, e, consequentemente, reduzir os custos. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(336)
O argumento segundo o qual, no caso de uma queda significativa das importações provenientes da China na sequência da instituição das medidas, os outros países terceiros iriam muito provavelmente tirar partido disso, e não a indústria da União, não foi confirmado pelo inquérito. O inquérito não revelou quaisquer indícios claros de que os outros países terceiros iriam direcionar maciçamente as suas exportações para o mercado da União, em especial tendo em conta a provável expansão de outros mercados de países terceiros, nomeadamente na Ásia, como previsto por fontes publicamente disponíveis. Por último, nada indica que, mesmo que as importações provenientes de outros países terceiros viessem a aumentar em resultado de uma quebra das importações chinesas, a indústria da União não seria capaz de competir com as importações provenientes desses países.
(337)
Em resposta à divulgação final, algumas partes alegaram que é irrealista esperar a emergência de uma indústria de fabrico de módulos e células sustentável na União, uma vez que nenhum investidor racional investiria nos produtores da União que, alegadamente, são prejudicados por uma estrutura de custos desfavorável, não podendo portanto produzir a preços competitivos. O inquérito não confirmou que a indústria da União está a ser prejudicada por uma estrutura de custos desfavorável, como explicado nos considerandos 202 e 203 do regulamento provisório. Por conseguinte, a ausência de importações objeto de dumping e a utilização mais alargada das capacidades de produção deverão criar economias de escala e permitir a emergência de uma indústria da União sustentável. Com base no que precede, o argumento foi rejeitado.
(338)
Uma parte alegou que a procura na União é induzida pela evolução das FIT e que o retorno dos investimentos esperado pelos investidores está ligado a essa evolução. Alegou, em especial, que, se os preços aumentarem na União em consequência dos direitos e as FIT não acompanharem de modo adequado esse aumento, a procura irá diminuir e a indústria da União não irá beneficiar dos direitos instituídos.
(339)
Em resposta a esta alegação, é de notar que, apesar da correlação entre o nível de FIT e a procura de instalações fotovoltaicas, os elementos de prova recolhidos durante o inquérito indicam que a procura futura dependerá cada vez menos das FIT e de outros regimes de apoio, já que a paridade de rede deverá provavelmente ter sido atingida por certos tipos de instalações em vários locais da União (ver considerando 260). Por outro lado, o retorno esperado dos investimentos deverá basear-se em preços de mercado equitativos. Por último, tal como referido no considerando 335, embora não se possa excluir a possibilidade de um certo aumento dos preços na sequência da instituição de medidas, importa notar que as fontes disponíveis indicam uma tendência global em baixa em matéria de preços. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(340)
As partes interessadas salientaram que, devido ao facto de a procura de painéis solares ser incentivada por regimes de apoio, nomeadamente pelas FIT, e pelo nível de preços da eletricidade para o consumidor final (determinante para a paridade da rede), a elasticidade de preços da procura pode ser muito elevada. Apesar de ser correto que um aumento importante dos preços pode conduzir a uma importante redução da procura devido à natureza especial do mercado assinalada pelas partes interessadas, o argumento tem de ser rejeitado, porque é muito pouco provável que os aumentos de preços causados pelas medidas venham a ser importantes, pelas seguintes razões. Em primeiro lugar, todas as fontes disponíveis confirmam que irá continuar a forte diminuição dos preços do produto em causa durante o PI e depois do PI até hoje.
Em segundo lugar, de acordo com o efeito económico do compromisso aceite pela Comissão, os produtores-exportadores chineses irão fornecer o produto em causa a um preço mínimo de importação inferior a 60 cents/W, bastante abaixo do preço observado durante o PI, a um volume que corresponde aproximadamente à sua atual parte de mercado. A este nível de preços, é muito pouco provável que a procura venha a diminuir de forma significativa, uma vez que o nível de preços garante uma procura suficiente tanto no âmbito do atual nível de apoio proporcionado pelos regimes de apoio como dos atuais níveis de paridade da rede. Além disso, espera-se que o preço da eletricidade para os consumidores finais venha a aumentar, e que o preço do produto em causa venha a diminuir. Através de uma fórmula de indexação, o compromisso garante que as novas descidas do preço do produto em causa são tidas em conta no preço mínimo de importação. Estes argumentos têm, por conseguinte, de ser rejeitados.
(341)
Várias partes interessadas reiteraram a alegação de que o interesse da indústria da União não é significativo, uma vez que o valor acrescentado criado pelas indústrias a montante e a jusante é muito mais significativo do que o valor acrescentado criado pela indústria da União na cadeia de valor fotovoltaica. O argumento de que os vários segmentos do setor fotovoltaico têm um valor acrescentado diferente não é contestado. Tal como mencionado no considerando 228 do regulamento provisório, o inquérito revelou que a indústria da União sofreu um prejuízo importante causado por práticas comerciais desleais. Com efeito, alguns produtores da União já foram forçados a encerrar e, na ausência de medidas, parece certa uma nova deterioração da situação. Como todos os segmentos do setor fotovoltaico estão estreitamente relacionados entre si, o desaparecimento da produção da União seria prejudicial para todo o setor, tornando-o inteiramente dependente da oferta subcontratada. Consequentemente, o argumento foi rejeitado também por motivos de segurança de aprovisionamento.
(342)
Em resposta à divulgação final, uma parte interessada reiterou a alegação de que o aumento do valor acrescentado criado pelas indústria a montante e a jusante, em comparação com a indústria da União do produto em causa, é relevante para apurar se devem ser instituídos direitos anti-dumping. A este respeito, confirma-se que, ao avaliar o interesse da União, as Instituições atenderam, de facto, ao equilíbrio entre as consequências positivas e negativas que os direitos poderão ter sobre os vários operadores económicos. Embora o impacto na indústria a montante e a jusante seja limitado, as medidas darão à indústria da União a possibilidade de recuperar do dumping prejudicial.
(343)
Uma parte contestou o número de postos de trabalho que seriam assegurados pela instituição de medidas. Alegou que a indústria da União emprega cerca de 6 000 pessoas, e não 25 000 como indicado no considerando 229 do regulamento provisório.
(344)
Não foram, porém, apresentados quaisquer elementos de prova em apoio da alegação acima referida, pelo que foi rejeitada. Está esclarecido que, tendo em conta a exclusão das bolachas (wafers) da definição do produto, o emprego na indústria da União elevou-se a cerca de 21 000 empregados durante o PI. As partes interessadas não forneceram quaisquer elementos de prova de que o número de trabalhadores na indústria da União tenha mudado significativamente após o PI.
(345)
Em conclusão, o inquérito provou que a indústria da União sofreu um prejuízo importante com as importações objeto de dumping provenientes da RPC, sendo incapaz de recuperar o investimento através de vendas rentáveis. Espera-se que a instituição de medidas irá restaurar as condições de comércio leal no mercado da União, permitindo à indústria da União concorrer em pé de igualdade. A diminuição provável das importações provenientes da RPC deverá permitir à indústria da União aumentar as suas vendas na União e, desse modo, utilizar melhor as capacidades de produção a curto prazo, o que, por seu turno, pode dar azo a economias de escala. Embora seja possível que os preços do produto similar venham a aumentar num curto período de tempo devido às medidas, a tendência geral em baixa dos preços também é suscetível de ser mantida graças, por um lado, à nova diminuição do custo de produção do produto objeto de inquérito e, por outro, à pressão concorrencial dos produtores de países terceiros, que também iriam concorrer no mercado da União.
(346)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 227 e 231 do regulamento provisório, com exceção dos números de emprego referidos no considerando 344 supra.
3. Interesse dos importadores independentes
(347)
Na sequência da divulgação provisória, o importador independente que respondeu ao questionário antes da instituição das medidas provisórias e foi incluído na amostra provisória alegou que as conclusões no que respeita ao impacto das medidas nos importadores independentes se basearam apenas na sua própria resposta ao questionário, pelo que não podiam ser consideradas representativas.
(348)
No que se refere aos importadores independentes, o regulamento provisório baseou as suas conclusões numa empresa, dado que, tal como explicado no considerando 232 do regulamento provisório, dos três importadores incluídos provisoriamente na amostra só um tinha como atividade principal a comercialização do produto em causa. Tal como acima referido no considerando 21, após a instituição das medidas provisórias, a amostra foi alargada, tendo sido contactados mais importadores independentes; das cinco respostas adicionais ao questionário recebidas, apenas três eram suficientemente completas e permitiram uma avaliação significativa. Na fase definitiva, a amostra relativa aos importadores independentes foi, portanto, alargada para incluir quatro importadores. Em termos globais, durante o PI, a atividade dos quatro importadores independentes incluídos na amostra e relacionados com o produto em causa variou entre 60 % e 100 % do total dos seus negócios. Além disso, os quatro importadores independentes que colaboraram no inquérito obtiveram da RPC entre 16 % e 100 % do total das suas importações de módulos, tendo-se um deles abastecido exclusivamente a partir do país em causa. A rendibilidade dos quatro importadores independentes colaborantes, incluídos na amostra e relacionados com o produto em causa foi, em média, de 2,3 % durante o PI.
(349)
Uma parte interessada argumentou que o impacto dos direitos sobre os importadores independentes fora subestimado, uma vez que não há fontes de abastecimento alternativas e imediatas que pudessem substituir as importações chinesas do produto em causa no caso de os direitos serem instituídos, e que a mudança de uma fonte de abastecimento é difícil, tendo em conta o facto de a principal produção se basear na RPC, o que implicaria um custo suplementar significativo.
(350)
A este respeito, recorde-se que a instituição de medidas não deverá levar ao desaparecimento das importações do produto em causa provenientes da RPC. O inquérito indicou que a eventual diminuição das importações provenientes da RPC terá um impacto em especial nos importadores que obtêm o produto em causa exclusivamente a partir da RPC, o que é o caso de apenas um dos quatro importadores independentes colaborantes. No que se refere ao impacto das medidas na situação financeira dos importadores independentes, não foi excluído que possa ser negativo, mas concluiu-se que tal dependerá em grande medida da sua capacidade para mudar de fontes de abastecimento ou repercutir nos seus clientes pelo menos uma parte do eventual aumento de preços. No que respeita aos operadores que importam o produto também de outras fontes que não a RPC ou que também importam outros produtos que não o produto em causa, o impacto negativo será ainda mais limitado. A Comissão considera, por conseguinte, que, embora haja provavelmente um impacto negativo sobre os importadores do produto em causa, esse impacto permanecerá, em média, limitado.
(351)
Um importador independente argumentou que necessita de tempo de trabalho e investimento financeiro significativos antes de aceitar os produtos de um novo fornecedor. Neste contexto, em resposta à divulgação final, alegou-se que foram fornecidos elementos de prova relevantes à equipa de verificação na altura da visita in loco quanto ao requisito em matéria de fase de teste de longo prazo que um importador deve fazer antes de tomar a decisão de fornecer a partir de um determinado exportador.
(352)
Reconhece-se que o estabelecimento de uma nova relação entre um importador e um fornecedor pode implicar custos adicionais e investimentos em matéria de tempo (por exemplo, fase de teste do produto) Ao mesmo tempo, afigura-se que a mudança de fornecedores é um risco normal calculado na atividade profissional de um importador e está relacionada com o facto de o mercado fotovoltaico estar em fase de maturação e, assim, sujeito a mudanças constantes (por exemplo, falências, consolidações), o que requer a transição para novos fornecedores. Além disso, pode-se partir do princípio de que os novos tipos de módulos a chegar constantemente ao mercado (com, por exemplo, novas características de eficiência) também requerem uma fase de teste. Neste contexto, a fase de teste de um novo produto (mesmo do mesmo fornecedor) parece ser uma atividade normal e não uma atividade pouco habitual. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(353)
Em resposta à divulgação final, duas partes reiteraram a alegação de que o interesse dos importadores independentes não fora devidamente considerado. Uma parte alegou que a falta da versão não confidencial das respostas aos questionários pelos importadores adicionais que colaboraram no inquérito não permitira uma avaliação adequada pelas partes. Questionou a apreciação da Comissão no que respeita ao possível aumento das importações de outros países terceiros para a União, o que permitiria aos importadores mudar de fornecedores, com base na alegação de que os mercados de outros mercados terceiros se encontram em fase de expansão. Para o efeito, a parte alegou que uma tal assunção estava em contradição com a conclusão do considerando 336, segundo a qual não haveria importações maciças de outros países terceiros. Uma outra parte manifestou dúvidas quanto ao facto de a Comissão ter respeitado o princípio da não discriminação, uma vez que, na avaliação da Comissão, tinha sido dada uma maior proeminência aos produtores da União do que aos outros operadores.
(354)
Em primeiro lugar, confirma-se que a versão não confidencial das respostas aos questionários, dadas por importadores que colaboraram no inquérito e recebidas após a publicação do regulamento provisório, foi incluída no dossiê para consulta pelas partes interessadas. Em segundo lugar, não há contradição entre o pressuposto de que as importações provenientes de outros países terceiros podem aumentar em resposta a uma redução das importações provenientes da RPC, e que tal aumento não deverá ser maciço tendo em conta a crescente procura de instalações fotovoltaicas em todo o mundo. Ao mesmo tempo, uma vez que se espera que a indústria da União venha a retomar uma certa parte de mercado anteriormente detida pelos produtos provenientes da RPC, não pode ser excluída uma certa perda de atividade para os importadores independentes. No entanto, é de observar que a dimensão global do mercado fotovoltaico continua a crescer a longo prazo, uma vez que a paridade da rede é atingida em cada vez mais localizações. Por último, esclarece-se que, tal como em todos os inquéritos em matéria de defesa comercial, enquanto a situação da indústria da União era avaliada a fim de estabelecer se sofrera um prejuízo importante devido às importações objeto de dumping, no contexto da análise do interesse da União, o interesse da indústria da União foi avaliado numa base de igualdade em relação aos outros operadores económicos, incluindo os importadores independentes. Esclarece-se igualmente que o inquérito quanto ao facto de saber se a indústria da União sofreu um prejuízo importante é regido, em especial, pelo artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base que estabelece as normas mínimas de tal inquérito. O interesse da União só é analisado após uma determinação positiva de dumping prejudicial feita em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base. Por conseguinte, considerou-se que o provável impacto negativo das medidas sobre alguns importadores, em especial sobre os que se abastecem exclusivamente a partir da RPC, foi compensado pelos benefícios das medidas para a indústria da União e pelos benefícios a médio e longo prazo para o mercado fotovoltaico da União resultantes da concorrência leal
(355)
Na ausência de quaisquer outras observações, com base nas informações sobre os quatros importadores incluídos na amostra, confirmam-se as conclusões dos considerandos 233 e 234 do regulamento provisório.
4. Interesse dos operadores a montante
(356)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes reiteraram a alegação de que uma maioria dos inputs de produção na cadeia de valor fotovoltaica provém da União e que essa situação de vantagem pode cessar no caso de os direitos serem instituídos, uma vez que a produção na RPC do produto em causa irá diminuir em consequência do direito. Em resposta à divulgação final, uma parte assinalou que as medidas podem, neste caso, desencadear outras medidas a aplicar pela RPC aos produtos da União.
(357)
A este respeito, tal como mencionado no considerando 239 do regulamento provisório, espera-se que as importações chinesas continuarão a abastecer o mercado da União, mesmo com direitos em vigor. Além disso, diversas fontes publicamente disponíveis no setor fotovoltaico, como a EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017, preveem que a possível contração da procura na União deveria ser apenas a curto prazo (em 2013 e 2014), visto que o consumo na União continuará a crescer nos anos seguintes. Além disso, tal como concluído no considerando 239 do regulamento provisório, o facto de se enfrentarem as práticas comerciais desleais irá provavelmente permitir alcançar um crescimento sustentável no mercado fotovoltaico da União a médio e longo prazo, de que deveriam beneficiar todos os operadores da União. Por último, no que respeita ao risco de uma possível retaliação da RPC em resposta às medidas no caso em apreço, convém recordar que a RPC, como qualquer outro membro da OMC, só pode recorrer a inquéritos de defesa comercial em circunstâncias justificadas, devendo qualquer desses inquéritos estar em conformidade com as regras da OMC. Todos esses inquéritos são monitorizados pela Comissão, a fim de garantir o cumprimento das regras da OMC. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(358)
Algumas partes contestaram a conclusão do considerando 239 do regulamento provisório segundo a qual a diminuição das exportações dos operadores a montante no setor fotovoltaico da União para a RPC poderia ser compensada por exportações para outros mercados, argumentando que os direitos irão diminuir a procura mundial do produto.
(359)
A este respeito, note-se, em primeiro lugar, que as importações chinesas não deverão cessar completamente em resultado dos direitos. Além disso, a informação recolhida no decurso do inquérito não estabeleceu qualquer correlação direta entre a evolução das importações provenientes da RPC no mercado da União e as exportações da RPC para outros mercados. Além disso, fontes publicamente disponíveis, como a EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017, preveem que o mercado fotovoltaico a nível mundial irá crescer nos próximos anos. No que respeita ao mercado chinês, há indicações de que o consumo interno na RPC irá aumentar substancialmente (como indicado, por exemplo, pela EPIA). Tendo em conta o que precede, não é de esperar que as exportações dos operadores a montante da União para a RPC venham a cair significativamente na sequência da instituição das medidas.
(360)
Importa igualmente salientar que a contração da procura da União em 2013 e 2014, mencionada no considerando 357, pode ter um impacto negativo nos operadores a montante. No entanto, não pode ser associada, pelo menos na sua maior parte, aos direitos, pois foi prevista muito antes da instituição das medidas provisórias. No que respeita aos produtores da União de máquinas para a indústria fotovoltaica, tal como mencionado no considerando 239 do regulamento provisório, devido à atual capacidade não utilizada significativa na RPC, é muito pouco provável que as suas exportações para a RPC possam aumentar significativamente, mesmo no cenário de os produtores chineses aumentarem o seu volume de produção. Por último, as informações reunidas no decurso do inquérito revelam que os fabricantes de máquinas podem igualmente ser afetados pelo 12.o Plano Quinquenal chinês para a indústria solar fotovoltaica que prevê que, em 2015, 80 % do equipamento de fabrico de células deve provir da RPC. Enquanto essas alterações forem realizadas em conformidade com as regras da OMC, podem também limitar ainda mais as possibilidades de os fabricantes de máquinas da União competirem no mercado chinês. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(361)
Em resposta à divulgação final, o Governo da RPC defendeu que o 12.o Plano Quinquenal para a indústria solar fotovoltaica propõe apenas alguns princípios gerais que não são vinculativos, pois não estão previstos quaisquer poderes de execução, pelo que não deveria ser considerado como uma indicação de que a possibilidade de os fabricantes de máquinas da União competirem no mercado chinês será limitada. A este respeito, convém notar que o Governo da RPC incluiu a indústria fotovoltaica entre as indústrias estratégicas do 12.o Plano Quinquenal, tendo lançado igualmente um plano específico para a indústria solar fotovoltaica. Neste plano, o Governo da RPC expressou o seu apoio às «empresas de primeiro plano» (superior enterprises) e às «empresas-chave», comprometendo-se a «promover a implementação de várias políticas de apoio ao setor fotovoltaico» e a «formular a preparação global de políticas de apoio no domínio da indústria, finanças, fiscalidade…». Além disso, uma vez que contém diretivas essenciais a alcançar pela indústria chinesa durante o período de cinco anos, o plano tem um impacto profundo na paisagem empresarial, tanto na RPC como em países que fazem negócios com a RPC. Tendo em conta o acima exposto, existem indícios claros de que a liberdade de escolha dos fabricantes chineses de células e a pressão concorrencial dos produtores de equipamento de fabrico da União que exportam para o mercado chinês é restringida pelo plano. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
(362)
Um produtor de matérias-primas que colaborou no inquérito contestou a possibilidade de outros mercados compensarem o decréscimo de produção no mercado chinês, atendendo à considerável capacidade de produção instalada na RPC, que não pode ser facilmente constituída noutro sítio.
(363)
Tendo em conta as conclusões do considerando 359, este argumento é rejeitado, uma vez que não há indicações da alegada descida da produção no mercado chinês.
(364)
Uma parte interessada contestou o número de trabalhadores no setor a montante citado no considerando 236 do regulamento provisório.
(365)
Esclarece-se que o número de 4 200 trabalhadores indicado no regulamento provisório se refere apenas aos operadores a montante que colaboraram no inquérito, como os fabricantes de equipamento e o fornecedor de polissilícios, com base nas suas respostas ao questionário, e não a todo o setor.
(366)
Na sequência da exclusão das bolachas (wafers) da definição do produto, os produtores da União deste produto devem, no entanto, beneficiar da instituição de direitos, uma vez que se prevê que a indústria da União venha a aumentar a sua produção de células e módulos.
(367)
Na ausência de quaisquer outras observações, são confirmados os considerandos 235 e 240 do regulamento provisório.
5. Interesse dos operadores a jusante
(368)
Tal como mencionado no considerando 329, após a instituição das medidas provisórias, foram efetuadas novas visitas de verificação a dois promotores de projetos.
(369)
Para além de sete respostas ao questionário dos operadores a jusante cuja atividade está diretamente relacionada com o produto similar (nomeadamente os promotores de projetos e instaladores) e cuja análise constituiu a base para a avaliação dos operadores a jusante no regulamento provisório, mais seis respostas ao questionário apresentadas na fase provisória e consideradas como não sendo suficientemente completas (ver considerando 241 do regulamento provisório) foram de novo analisadas, uma vez que forneciam indicações sobre a importância relativa da sua atividade fotovoltaica relacionada comparativamente ao conjunto das suas atividades.
(370)
Os seis operadores adicionais em causa prestavam serviços no setor fotovoltaico (logística, transporte, relações públicas, etc.), sendo assim operadores cuja atividade não está diretamente relacionada com o produto objeto do inquérito. Apesar de certas deficiências nas respostas, os dados que figuram nos questionários revelaram que a atividade destes operadores relacionada com o setor fotovoltaico era marginal relativamente ao conjunto das suas atividades. Com efeito, durante o PI, a atividade relacionada com o setor fotovoltaico representava, em média, apenas cerca de 5 % do seu volume de negócios total e 8 % do seu emprego total. A rendibilidade era, em média, de cerca de 7 %. No entanto, convém notar que os dados relativos à rendibilidade não estavam completos, uma vez que nem todos os operadores se referiram a este fator.
(371)
Com base na nova análise, concluiu-se que, à luz dos dados fornecidos, é muito pouco provável qualquer eventual impacto significativo das medidas na situação económica dos prestadores de serviços no setor fotovoltaico.
(372)
Na sequência da divulgação provisória e final, várias partes interessadas contestaram a representatividade dos dados relativos aos operadores a jusante em matéria de volume de negócios, rendibilidade e emprego extrapolados pela Comissão das respostas aos questionários por sete operadores a jusante. A AFASE apresentou uma «sondagem» realizada entre os seus membros (instaladores) para ilustrar que, para a maioria dos instaladores, o negócio fotovoltaico constitui a principal fonte de rendimento. A AFASE alegou ainda que os operadores a jusante, em especial os instaladores, contrariamente às conclusões enunciadas no considerando 242 do regulamento provisório, só realizariam margens de lucro de um dígito o que não permite a absorção de quaisquer direitos.
(373)
No que respeita à representatividade dos dados utilizados no regulamento provisório, a Comissão utilizou todos os dados fornecidos pelos operadores a jusante que preencheram o questionário específico, bem como as observações fornecidas pela AFASE, tal como explanado no considerando 330.
(374)
Quanto à alegação de que o negócio fotovoltaico constitui a fonte primária de rendimento dos instaladores, uma análise mais aprofundada das respostas ao questionário apresentadas pelos sete operadores a jusante (instaladores e promotores de projetos) confirmou que a atividade diretamente relacionada com o produto similar objeto do inquérito representava, em média, cerca de 42 % da atividade total desses operadores, sendo a rendibilidade, em média, igual a 11 %. No entanto, tendo também em conta as suas atividades (não diretamente relacionadas com o produto objeto de inquérito), a sua importância global aumenta substancialmente para três dos sete operadores. Consequentemente, o rácio correspondente situar-se-ia entre cerca de 45 % e 100 % durante o PI. Além disso, para os sete operadores (instaladores e promotores de projeto) a rendibilidade da atividade fotovoltaica, incluindo as atividades não diretamente relacionadas com o produto objeto de inquérito, seria, em média, de 9 %. Em termos de emprego, a atividade fotovoltaica, incluindo as atividades não diretamente relacionadas com o produto objeto de inquérito, corresponderia a cerca de 660 postos de trabalho a tempo inteiro, no PI. Para além dos projetos e instalações fotovoltaicos, estes operadores eram igualmente ativos em instalações de energia eólica e na produção de equipamento elétrico.
(375)
Considera-se que qualquer impacto das medidas sobre os operadores a jusante tem de ser primariamente avaliada quanto à sua atividade diretamente relacionada com o produto objeto do inquérito, que durante o PI atingiu uma rendibilidade de 11 %, em média. No entanto, inclusivamente no caso de ser avaliada com base na atividade fotovoltaica global não diretamente relacionada com o produto objeto de inquérito, as conclusões seriam semelhante às tiradas na fase provisória, uma vez que, de um modo geral, os vários fatores tidos em conta, nomeadamente a rendibilidade e a possibilidade de absorver parte do direito, não variam significativamente (a rendibilidade baixa de 11 %, em média, para 9 %, em média). Em resposta à divulgação final, uma parte em cujas instalações a Comissão tinha efetuado uma visita de verificação contestou a representatividade da conclusão sobre a rendibilidade dos instaladores e promotores de projetos, a qual, no que se lhe refere, teria sido alegadamente baseada apenas numa única transação. Este argumento é rejeitado, uma vez que a Comissão calculou a rendibilidade dos operadores a jusante com base em todos os dados apresentados pelos operadores a jusante nas suas respostas ao questionário.
(376)
No que respeita à sondagem realizada pela AFASE entre os seus membros, note-se, em primeiro lugar, que todos os operadores tiveram oportunidade de se apresentarem no início do inquérito e de responderem ao questionário específico destinado aos operadores a jusante onde se solicitavam as informações necessárias para a avaliação do impacto dos direitos sobre estes operadores. Em segundo lugar, a identidade dos instaladores não foi facultada na sondagem, pelo que não foi possível uma verificação, por exemplo, da relevância e fiabilidade dos dados fornecidos. Em terceiro lugar, embora uma série de questões levantadas nessa sondagem se referissem à capacidade de os instaladores absorverem os eventuais direitos, a sondagem não fazia qualquer referência ao lucro alcançado por esses instaladores no PI, omitindo, assim, um elemento importante para a avaliação do impacto das medidas. Em consequência, não foi possível retirar qualquer conclusão significativa da referida sondagem.
(377)
Algumas partes contestaram as conclusões dos considerandos 247 e 250 do regulamento provisório, segundo as quais os postos de trabalho no segmento a jusante sofrerão um impacto negativo a curto prazo e o impacto global será negativo mas apenas numa medida limitada, tendo em conta o facto de se se prever que o mercado fotovoltaico da União irá crescer a médio e longo prazo. Algumas partes alegaram ainda que, em especial, os instaladores, que dependem das instalações fotovoltaicas, serão afetados pela diminuição da procura.
(378)
As possíveis perdas de postos de trabalho resultantes da instituição dos direitos foram analisada de novo. Em termos gerais, as informações recolhidas durante o inquérito confirmaram que o setor a jusante tem vindo a registar perdas de postos de trabalho em consequência da contração da procura de instalações fotovoltaicas de cerca de 5 GW na União entre 2011 e 2012, como já referido no considerando 246 do regulamento provisório. Estas perdas de postos de trabalho não podem ser associadas às medidas, pois refletem uma evolução do mercado. Além disso, está prevista uma nova contração da procura para 2013 e 2014, sendo muito provável que se registem novas perdas de postos de trabalho no setor fotovoltaico. Do mesmo modo, essa evolução da procura foi prevista por grandes centros de investigação como a EPIA antes do início do inquérito, pelo que essas perdas de postos de trabalho não podem ser atribuídas à instituição de medidas.
(379)
A indústria da União apresentou um estudo de uma consultora, a empresa PriceWaterhouseCoopers («PWC»), sobre o possível impacto da medida nos postos de trabalho associados ao setor fotovoltaico. O estudo da PWC remete para um estudo anterior efetuado por outra consultora, a Prognos, que previa elevadas perdas de postos de trabalho no mercado fotovoltaico em resultado da instituição das medidas, o qual foi apresentado pela AFASE antes da instituição dos direitos provisórios e abordado nos considerandos 243 a 246 do regulamento provisório. O estudo da PWC criticou o estudo da Prognos, assinalando o facto de o número total de perdas de postos de trabalho estimado pela Prognos exceder, de facto, o número total de postos de trabalho existentes na União no setor fotovoltaico. No que respeita ao impacto dos direitos no mercado da União, a PWC chegou a conclusões contrárias às da Prognos, prevendo um impacto líquido positivo a nível do emprego na União e benefícios que ultrapassavam os eventuais efeitos negativos dos direitos (por exemplo, sobre a procura). Tendo em conta a ausência de novos argumentos fundamentados sobre o impacto das medidas no emprego no setor a jusante, são confirmadas as conclusões dos considerandos 247 a 250 do regulamento provisório.
(380)
A AFASE argumentou que a Comissão não divulgara a fonte da margem de erro de 20 % para os postos de trabalho diretos no setor fotovoltaico calculada para 2011, mencionada no considerando 245 do regulamento provisório.
(381)
Esta margem de erro de 20 %, que pode ser aplicada em alta ou em baixa, tornou-se clara durante a visita de verificação à EPIA. Tal mostra a dificuldade de avaliar dados precisos sobre o emprego no setor a jusante, uma vez que há poucas fontes, por vezes contraditórias, de recolha de dados.
(382)
Em resposta à divulgação final, algumas partes alegaram que a análise da Comissão era omissa quanto ao facto de os direitos só irem reforçar a perda de postos de trabalho resultantes do menor número de instalações fotovoltaicas após 2011. Foi alegado que as referidas perdas de postos de trabalho, em especial no setor a jusante, estariam estreitamente relacionadas com o facto de os instaladores fotovoltaicos estarem dependentes das instalações solares. A AFASE criticou ainda a Comissão por não ter devidamente considerado a sondagem que efetuou entre os seus membros e uma sondagem semelhante conduzida pela UK Solar Trade Association, que alegadamente ilustrava tal dependência.
(383)
No que se refere ao alegado silêncio da Comissão quanto ao impacto dos direitos sobre os postos de trabalho, remete-se para os considerandos 377 e 379, onde são abordadas as alegações relativamente ao impacto das medidas sobre os postos de trabalho no setor fotovoltaico e onde se reconhece, de facto, que os postos de trabalho no setor a jusante poderão ser afetados a curto prazo devido às medidas.
(384)
No que respeita à sondagem realizada pela AFASE e pela UK Solar Trade Association, em resposta à divulgação final, foi fornecida a identidade das empresas que participam na sondagem. As sondagens continuavam, porém, a apresentar deficiências, uma vez que, por exemplo, certas respostas estavam incompletas. A análise das sondagens revelaram o seguinte. No que respeita à sondagem efetuada pela AFASE, convém notar, em primeiro lugar, que a maioria dos 50 instaladores que responderam à entrevista declarou ser exclusivamente ativa no mercado fotovoltaico. 15 dos 50 instaladores declararam ser igualmente ativos noutras atividades não fotovoltaicas, como aquecimento, instalações elétricas e energia eólica, em certa medida. No caso da sondagem realizada no Reino Unido, 21 das 31 empresas que responderam à entrevista também tinham outras atividades para além das fotovoltaicas. Este resultado mostra que, no tocante a quase metade dos promotores de projetos e instaladores, a conclusão enunciada no considerando 247 do regulamento direito provisório sobre a capacidade de realizar outras atividades como instalações elétricas e de aquecimento, canalização e outras instalações de energias verdes, é correta. Reconhece-se, porém, que esta capacidade poderá ser menos forte do que o previsto no regulamento provisório. O seu impacto atenuador sobre as perdas de postos de trabalho pode, por isso, ser menos importante do que inicialmente assumido. Em segundo lugar, alguns dos operadores inquiridos pela AFASE e a UK Solar Trade Association têm vindo a utilizar produtos fabricados na União, e alguns preveem a compra de produtos não chineses no seguimento das medidas para evitar um aumento dos preços. Espera-se, assim, que a sua dependência em relação às importações provenientes da China e o impacto das medidas venham a diminuir, uma vez que podem aceder a produtos fabricados na União.
Em terceiro lugar, a estimativa do impacto das medidas nos negócios de todos os operadores inquiridos não permite extrair conclusões firmes, uma vez que a sua avaliação foi muito diversa. Algumas empresas foram mesmo incapazes de avaliar esse impacto. Em quarto lugar, também as respostas à pergunta sobre o número de projetos fotovoltaicos em risco de cancelamento no caso da instituição de direitos variam entre «não muitos» e «todos os projetos» na sondagem do Reino Unido. Alguns operadores não conseguiram fazer uma estimativa. Por último, em ambas as sondagens faltou a pergunta sobre a rendibilidade dos operadores económicos entrevistados, o que é importante para a avaliação da possível absorção do eventual aumento de preços resultante do direito.
(385)
Outras partes alegaram que os instaladores não podem facilmente mudar as suas atividades ou passar para outras instalações de energia verde, devido às diferentes tecnologias e know-how em causa. Por conseguinte, abandonariam as suas atividades se os direitos fossem instituídos. Após a divulgação final, esta alegação foi reiterada por uma parte interessada, que argumentou que os instaladores investiram recursos substanciais na especialização fotovoltaica, nomeadamente em formação específica, o que demonstraria que a sua atividade principal era no setor fotovoltaico e que não seriam capazes de mudar facilmente para outras atividades.
(386)
Este argumento não foi suficientemente justificado, pois não se demonstrou que conhecimentos precisos é que um instalador teria de adquirir e quais os custos e dificuldades em obter os mesmos. Independentemente, as instituições reconhecem que os instaladores desenvolveram um know-how específico para a instalação de módulos fotovoltaicos. No entanto, o desenvolvimento desse know-how é relativamente recente e vem acrescentar-se aos conhecimentos especializados primários dos instaladores, nomeadamente instalações elétricas e de aquecimento, canalização, etc. Foi desenvolvido inclusive em resposta a uma prática desleal, a saber, o fluxo maciço de importações objeto de dumping provenientes da RPC Independentemente das competências especializadas dos empregados dos instaladores, o argumento tem de ser considerado em paralelo com a análise efetuada nos considerandos 378 e 382 sobre a situação do emprego no setor a jusante, que, embora a curto prazo pudesse ser afetada negativamente, a médio e longo prazo, graças ao comércio sustentável, levaria a um aumento do emprego dos instaladores. Por conseguinte, o argumento foi rejeitado.
(387)
Várias partes contestaram o argumento relativo à capacidade de os operadores a jusante absorverem parcialmente o eventual aumento de preços referido no considerando 247 do regulamento provisório. Também este argumento foi insuficientemente fundamentado, o que impediu avaliar até que ponto essa alegação era exata. Tal como referido no considerando 374, a rendibilidade dos operadores a jusante, que colaboraram no inquérito, e diretamente relacionados com o produto em causa, foi avaliada em cerca de 11 %, em média, o que deixa aos operadores em questão a possibilidade de absorver, pelo menos em parte, alguma da eventual subida de preços. Neste contexto, recorde-se, tal como mencionado no considerando 335, que a tendência geral dos preços é no sentido da baixa. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(388)
Em resposta à divulgação final, algumas partes reiteraram a alegação quanto ao sério risco de contração da procura de produtos solares na União em resultado das medidas, o que, na opinião dessas partes, não abona a favor da instituição de medidas. Uma parte argumentou que a energia solar se caracterizava atualmente por uma elevada elasticidade de preços da procura, pelo que mesmo um pequeno acréscimo do preço dos produtos solares teria como resultado uma grave contração da procura. Esta parte estimou que um direito anti-dumping na ordem dos 30 % poderia contrair a procura em 8 GW, enquanto um direito de 50 % iria contrair a procura em 10 GW. No mesmo sentido, a AFASE remeteu para um estudo realizado por um analista de mercado, que prevê igualmente uma contração da procura de até 2 GW em 2013, em resultado de um direito de 50 %, ou seja, uma contração muito menor.
(389)
Embora tenham sido apresentados pelas partes durante o inquérito diferentes cenários de contração para além dos acima referidos, esses cenários não contêm resultados comparáveis. Não sendo de excluir que os direitos possam levar a uma contração na procura de instalações fotovoltaicas, a quantificação desse efeito é difícil de estabelecer, atendendo aos vários elementos que influenciam a atratividade das instalações fotovoltaicas na União (ver, por exemplo, considerando 258 do regulamento provisório). Por outro lado, mesmo que a curto prazo se verificasse uma tal contração, prevê-se que a médio e longo prazo os benefícios resultantes do comércio equitativo irão compensar o impacto negativo a curto prazo. Por último, a própria AFASE reconheceu que a relação direta entre a procura e os direitos só poderia ser avaliada após a introdução dos direitos. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(390)
Na ausência de quaisquer outras observações, são confirmados os considerandos 243 e 250 do regulamento provisório. Tanto as conclusões sobre os seis prestadores de serviços cujas atividades relacionadas com o setor fotovoltaico constituem apenas uma pequena fração das suas atividades mais vastas (ver considerando 370 supra) como a distinção da atividade fotovoltaica não diretamente relacionada com o produto em causa dos sete promotores de projetos/instaladores referidos no considerando 374 não alteram a conclusão contida no considerando 250 do regulamento provisório.
6. Interesse dos utilizadores finais/consumidores
(391)
Na sequência da divulgação provisória, algumas partes reiteraram o argumento de que os direitos iriam aumentar o preço do produto em causa. Por conseguinte, haveria um declínio na procura de instalações fotovoltaicas, pois seriam demasiado caras para os consumidores e não suficientemente atrativas para os outros investidores.
(392)
Tal como já foi referido no considerando 335, mesmo que se verifique um aumento temporário dos preços em resultado da instituição de medidas, a tendência global dos preços é no sentido da baixa, como confirmado por várias fontes públicas. Embora seja difícil quantificar exatamente o eventual aumento de preços resultante das medidas e, consequentemente, uma possível contração da procura, há que recordar vários elementos. Em primeiro lugar, o produto objeto de inquérito representa cerca de 50 % do custo total de uma instalação fotovoltaica, pelo que o direito poderá ser, pelo menos em parte, absorvido. Em segundo lugar, a concorrência da indústria da União com os produtores de países terceiros já presentes no mercado da União irá provavelmente manter os preços baixos. Ao mesmo tempo, a indústria da União deveria poder alcançar melhores resultados financeiros graças às economias de escala resultantes de uma melhor utilização das instalações de produção e à redução dos custos de produção. Em terceiro lugar, a procura de instalações fotovoltaicas está relacionada não só com os níveis de preços do produto objeto de inquérito mas também com o nível das FIT. Aos atuais baixos níveis de procura, em relação aos atingidos em 2011 e no PI, é de esperar que as FIT não decresçam tão rapidamente como no período considerado, o que permitirá a continuação do investimento nos projetos fotovoltaicos. Este argumento foi, por conseguinte, refutado.
(393)
Em resposta à divulgação final, uma parte contestou a argumentação supra. Alegou que a tendência em baixa dos preços não se poderá manter após a instituição das medidas. A parte lembrou que as medidas representam um aumento de custo muito significativo que não pode ser inteiramente compensado pelas diminuições dos custos e/ou pelas importações provenientes de países terceiros. Além disso, foi reiterado que a indústria da União não irá poder realizar novos investimentos em instalações e máquinas, e que os operadores a jusante terão uma pequena capacidade de absorção, se o seu lucro for 11 %. Por último, não existem elementos de prova que sugiram que as FIT poderiam compensar o aumento de preço.
(394)
Recorde-se que, contrariamente a esta alegação, não é de esperar que o aumento de preços resultante das medidas possa ser integralmente compensado, antes sendo possível um aumento temporário dos preços na sequência das medidas (ver considerando 247 do regulamento provisório). Com efeito, esse aumento de preços poderá resultar da diferença, em termos de nível de preço, entre os preços de dumping chineses e os produtos não chineses. Contudo, as informações recolhidas durante o inquérito permitem afirmar que o eventual aumento de preços poderá ser parcialmente absorvido por uma série de fatores, tendo em conta os lucros de 11 % no setor a jusante. Por último, no que respeita à alegação de que não existem elementos de prova que sugiram que as FIT possam compensar o aumento de preços, é razoável pressupor que as FIT serão ajustadas ao longo do tempo, em sintonia com a evolução dos preços dos projetos.
(395)
Uma parte alegou que, na realidade, desde março de 2013, os preços dos módulos aumentaram 20 % na Europa e que há uma grave falta de existências a partir de 2013. A alegação não foi fundamentada e as fontes de informação públicas confirmam, pelo contrário, que os preços registarão uma estabilidade relativa no segundo trimestre de 2013. Mesmo que essa informação fosse correta, apenas refletiria o facto de, após o registo das importações, o risco de um eventual direito anti-dumping ter sido incluído no preço.
(396)
Uma outra parte alegou que os projetos fotovoltaicos não gerariam um retorno para os investidores se a queda das FIT não estiver correlacionada com uma diminuição dos custos do projeto, incluindo o preço dos módulos, na medida em que representam uma parte significativa dos custos de um dado projeto. Para esse efeito, foi alegado que os direitos iriam pôr em causa a viabilidade de muitos dos projetos fotovoltaicos, na medida em que aumentavam o preço.
(397)
Tal como mencionado no considerando 335, a tendência global dos preços das células e dos módulos é em baixa. Além disso, a importância das FIT no que se refere ao mercado está a diminuir, uma vez que a paridade de ligação à rede é suscetível de ser alcançada em várias regiões. Por estes motivos, foi rejeitado o argumento de que o preço dos módulos fotovoltaicos poderá ter um impacto negativo nos projetos fotovoltaicos incluindo a questão da sua viabilidade.
(398)
Uma parte interessada apresentou uma modelização interna para provar que a viabilidade de muitos projetos fotovoltaicos seria ameaçada no caso de serem aplicados direitos.
(399)
Esta modelização não permitiu uma quantificação adequada sobre até que ponto a capacidade de atração do investimento nas instalações fotovoltaicas (por exemplo, retorno do investimento) poderia diminuir no caso de um aumento dos preços das células e dos módulos. No entanto, a hipótese, utilizada na modelização, segundo a qual qualquer direito seria inteiramente repercutido nos utilizadores ou consumidores, é muito pouco provável, dadas as atuais margens de lucro dos operadores a jusante. Além disso, uma decisão de investimento não se baseia apenas no preço dos módulos, mas depende também de muitos outros fatores, nomeadamente a existência de um enquadramento favorável para as instalações fotovoltaicas num dado país, o nível de apoio, respetivamente para o preço de eletricidade (paridade de ligação à rede). Por conseguinte, o argumento tem de ser rejeitado.
(400)
Na ausência de quaisquer outras observações, são confirmados os considerandos 252 e 254 do regulamento provisório.
7. Outros argumentos
(401)
Na sequência da divulgação provisória, foi reiterado o argumento de que a indústria da União não é capaz de abastecer o mercado da União e que só a RPC possui capacidade para abastecer o mercado da União.
(402)
A alegação foi abordada no considerando 256 do regulamento provisório. Mesmo no caso de uma hipótese mais conservadora quanto à capacidade de produção da União (ver considerando 187 supra), a capacidade não utilizada da União juntamente com a dos países terceiros seria suficiente para complementar a curto prazo a potencial diminuição das importações chinesas. Também a médio prazo, é razoável pressupor que a indústria da União continuará a expandir a sua capacidade de produção para cobrir a procura, o que permitirá alcançar economias de escala que, por seu turno, possibilitarão uma nova redução de preços. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(403)
Algumas partes reiteraram o argumento no que respeita à dificuldade em realizar os objetivos de energia ecológica 2020 da Comissão se forem instituídos direitos anti-dumping. Este argumento já foi abordado nos considerandos 257 a 259 do regulamento provisório, pelo que, na ausência de quaisquer novos elementos, são confirmados os considerandos 257 e 259 do regulamento provisório.
8. Conclusão sobre o interesse da União
(404)
Tendo em conta o que precede, confirma-se a avaliação feita nos considerandos 260 a 261 do regulamento provisório.
(405)
Por conseguinte, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas definitivas sobre as importações do produto em causa originário da RPC.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(406)
Atendendo às conclusões sobre o dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, deverão ser instituídas medidas anti-dumping definitivas para evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de dumping.
1. Nível de eliminação do prejuízo
(407)
A fim de determinar o nível dessas medidas, foram tidas em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pelos produtores da União, sem exceder as margens de dumping apuradas.
(408)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte interessada contestou a margem de lucro de 10 % utilizada para calcular o nível de eliminação do prejuízo, alegando que esse nível era demasiado elevado para esta indústria nas atuais condições do mercado e que estava a ser utilizado tanto para os módulos como para as células. Note-se que a referência jurídica para determinar o lucro antes de impostos a fim de calcular o nível de eliminação do prejuízo é saber se esse lucro poderia razoavelmente ser alcançado pela indústria em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência do dumping. Em sintonia com a jurisprudência do Tribunal Geral, esse lucro é o realizado no início do período considerado, ou seja, antes do aumento das importações objeto de dumping. Por conseguinte, a margem de lucro foi ajustada em 8 % com base na média ponderada da margem de lucro obtida pela indústria da União em 2009 e 2010 para os módulos e células quando rentáveis.
(409)
Na sequência da divulgação final, a indústria da União alegou que a rendibilidade do ano de 2010 deverá ser utilizada como o nível de rendibilidade que a indústria da União poderia razoavelmente atingir na ausência de importações objeto de dumping e não a margem de lucro média dos anos de 2009 e 2010. A este respeito, foi alegado que a rendibilidade em 2009 era insuficiente e que as circunstâncias nos dois anos eram claramente distintas, em especial tendo em conta a evolução do consumo em 2010, o que atenuou os efeitos do dumping nesse ano. Importa notar ainda que não é relevante a questão de saber se a margem média de lucro realizada pela indústria da União foi «suficiente» ao determinar o nível de eliminação do prejuízo. Como já foi referido no considerando 264 do regulamento provisório, o nível de eliminação do prejuízo deverá basear-se no lucro que pode ser razoavelmente obtido na ausência de importações objeto de dumping. É prática das autoridades responsáveis pelo inquérito considerar que este nível foi atingido no início do período considerado. Uma vez que, neste caso, a indústria da União realizou perdas no que se refere às vendas de células no início do período considerado em 2009, esta metodologia não era adequada, tendo-se considerado mais fiável basear a determinação do nível de eliminação do prejuízo na margem de lucro média do primeiro e do segundo ano do período considerado. A este propósito, considerou-se igualmente que é irrelevante o facto de as circunstâncias terem sido diferentes nesses dois anos.
(410)
Outra parte reiterou que devem ser estabelecidas diferentes taxa de lucro para os módulos e as células, já que a rendibilidade destes tipos de produto revelaram tendências diferentes durante o período considerado. Embora os indicadores tenham sido apresentados separadamente para cada tipo de produto, as conclusões alcançadas para cada indicador referem-se ao produto objeto de inquérito no seu conjunto. Recorde-se ainda que os módulos e as células são um único produto, pelo que as margens de dumping e o nível de eliminação do prejuízo foram estabelecidos nessa base.
(411)
Além disso, a amostra revista dos custos pós-importação dos importadores independentes (alterada pelas razões explanadas no considerando 21) teve um impacto sobre as margens de prejuízo calculadas. Por último, todas as margens de subcotação foram afetadas pela correção dos preços CIF, pela exclusão das bolachas (wafers) e pelo novo lucro-alvo.
(412)
Uma parte alegou que as vendas dos produtores da União incluídos na amostra se centraram no mercado de topo de gama, como o setor residencial/do pequeno comércio, que atraiu FIT mais elevadas, sugerindo que os preços de venda da indústria da União deviam, por conseguinte, ser ajustados em conformidade. Note-se que esta alegação não deveria ser decisiva para o cálculo da margem de prejuízo, uma vez que o inquérito revelou que os produtores da União não eram rentáveis.
(413)
Na ausência de outras observações sobre o nível de eliminação do prejuízo, é confirmada a metodologia descrita nos considerandos 263 a 266 do regulamento provisório.
2. Medidas definitivas
(414)
Tendo em conta as conclusões alcançadas sobre o dumping, prejuízo, nexo de causalidade e interesse da União, e em conformidade com o artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base, considera-se que devem ser instituídas medidas anti-dumping definitivas sobre as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino ou painéis e células do tipo utilizado em módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino, originários ou expedidos da RPC, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Neste caso, a taxa do direito deverá ser, portanto, fixada ao nível das margens de prejuízo apuradas.
(415)
Convém notar que foi realizado um inquérito antissubvenções paralelamente ao inquérito anti-dumping. Tendo em conta a utilização da regra do direito inferior e o facto de as margens de subvenção definitivas serem inferiores ao nível de eliminação do prejuízo, considera-se apropriado instituir um direito de compensação definitivo ao nível das margens de subvenção definitivas estabelecidas e, em seguida, instituir um direito anti-dumping definitivo até ao nível de eliminação do prejuízo correspondente. Com base no que precede, as taxas de aplicação desse direito são as seguintes:
Empresa
Margem de subvenção
Margem de dumping
Nível de eliminação do prejuízo
Direito de compensação
Direito anti-dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Outras empresas que colaboraram no inquérito anti-dumping (com exceção das empresas sujeitas ao direito residual previsto no Regulamento de Execução (UE) N.o 1239/2013 antissubvenções paralelo) (18) (anexo I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Outras empresas que colaboraram no inquérito anti-dumping sujeitas ao direito residual previsto no Regulamento de Execução (UE) N.o 1239/2013 antissubvenções paralelo) (anexo II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Todas as outras empresas
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
As taxas do direito anti-dumping individuais aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nos resultados do presentes inquérito. Traduzem, assim, a situação constatada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. Essas taxas do direito (contrariamente ao direito à escala nacional aplicável a «Todas as outras empresas») são aplicáveis, pois, exclusivamente às importações de produtos originários da RPC produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. As importações do produto em causa fabricado por qualquer outra empresa que não seja expressamente mencionada pela sua firma e pelo seu endereço na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas, ficando sujeitas à taxa do direito aplicável a «Todas as outras empresas».
(417)
Na sequência da divulgação, o Governo da RPC argumentou que a taxa média ponderada do direito para as empresas listadas no anexo I e no anexo II violava o Acordo Anti-Dumping da OMC, uma vez que, alegadamente, se baseava na média ponderada dos direitos calculada separadamente para os produtores-exportadores de células e módulos incluídos na amostra. Esta avaliação é, porém, incorreta. Para os produtores-exportadores incluídos na amostra, foi calculada uma taxa de direito uniforme para todas as suas exportações do produto em causa - e a maioria dos produtores-exportadores exportaram células e módulos. A avaliação segundo a qual os direitos foram calculados separadamente para os produtores-exportadores de células e módulos é, portanto, incorreta, pelo que o argumento não pode ser aceite.
(418)
No caso de as exportações de uma das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual mais baixa aumentarem significativamente de volume após a instituição das medidas em causa, tal aumento de volume poderá ser considerado, em si mesmo, como constitutivo de uma alteração dos fluxos comerciais devida à instituição de medidas, na aceção do artigo 13.o, n.o 1, do regulamento de base. Em tais circunstâncias, e uma vez reunidas as condições necessárias, será possível iniciar um inquérito antievasão. Esse inquérito poderá examinar, entre outros aspetos, a necessidade de eliminar as taxas do direito individual e a consequente instituição de um direito à escala nacional.
(419)
Qualquer pedido de aplicação de uma taxa do direito anti-dumping individual (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente enviado à Comissão, juntamente com todas as informações relevantes, nomeadamente sobre eventuais alterações das atividades da empresa relacionadas com a produção e com as vendas nos mercados interno e de exportação que estejam relacionadas, por exemplo, com a referida alteração da firma ou das entidades de produção e de venda em questão. Se necessário, o presente regulamento será então alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito anti-dumping individual.
(420)
Para garantir a igualdade de tratamento entre os eventuais novos exportadores e as empresas que colaboraram no inquérito mas não foram incluídas na amostra, enumeradas no anexo I e no anexo II do presente regulamento, deverá prever-se a aplicação do direito médio ponderado a que estas últimas se encontram sujeitas a quaisquer novos exportadores que, de outro modo, teriam direito a beneficiar de um reexame nos termos do artigo 11.o, n.o 4, do regulamento de base.
(421)
As medidas são instituídas a fim de permitir aos produtores da União recuperar do efeito prejudicial do dumping. Na medida em que existiria um desequilíbrio inicial entre o potencial benefício para os produtores da União e o custo para os outros operadores económicos da União, esse desequilíbrio poderia ser compensado por um aumento e/ou reinício da produção na União.
(422)
No entanto, o cenário previsto de aumento da produção na União pode não estar em sintonia com a evolução do mercado neste mercado volátil. Tal como indicado no considerando 108 do regulamento provisório, o consumo da União em matéria de módulos aumentou 264 % entre 2009 e 2011, apenas para baixar 43 pontos percentuais durante o período de seis meses entre 2011 e o PI. A volatilidade é ainda mais impressionante quando se olha para o período de 2006-2011, altura em que o consumo da União em matéria de módulos aumentou de menos de 1 GW para quase 20 GW, ou seja, um aumento de cerca de 2 000 % em apenas cinco anos. Espera-se que esta volatilidade continue, e as previsões publicadas pelas associações empresariais mostram diferenças de 100 % e mais entre os diferentes cenários, mesmo para o período a médio prazo de 2014-2015.
(423)
Por estas razões, considera-se adequado, nestas circunstâncias excecionais, limitar a duração das medidas a um período de apenas dois anos.
(424)
Esse período deverá ser suficiente para os produtores da União aumentarem e/ou reiniciarem a sua produção, sem, ao mesmo tempo, ameaçarem significativamente a situação dos outros operadores económicos na União. Considera-se que o período de dois anos será o mais adequado para analisar se a instituição de medidas teve, de facto, como efeito aumentar a produção europeia e, desse modo, equilibrar os efeitos negativos sobre os outros operadores económicos na União.
(425)
Na sequência da divulgação final, um produtor da União argumentou que a duração limitada, de dois anos, era demasiado curta para recuperar do prejuízo sofrido. Além disso, foi alegado que uma duração de dois anos não permitiria aos produtores da União apresentarem planos de atividades para o exercício corrente e o exercício seguinte. A este respeito, é de notar que as medidas vigorarão até ao final de dezembro de 2015, o que deve ser suficiente para os produtores da União apresentarem planos de atividades até 2015.
(426)
Além disso, o produtor da União não contestou os motivos pelos quais a duração tinha sido limitada a dois anos, nomeadamente a volatilidade do mercado. O produtor manifestou-se até explicitamente favorável a uma revisão, caso fosse necessário alterar as medidas devido a alterações na situação de mercado. Uma vez que, neste mercado volátil, a probabilidade de se registarem alterações nas circunstâncias de mercado, em dois anos, é efetivamente elevada, considera-se apropriado limitar as medidas, desde logo, a dois anos.
(427)
Na sequência da divulgação final, o autor da denúncia argumentou que dois anos são insuficientes para investir na produção, remetendo para o considerando 424. No entanto, tendo em conta a considerável capacidade não utilizada da indústria da União, é possível obter um aumento da produção através de uma melhor utilização das capacidades de produção existentes, o que é exequível sem necessidade de investimentos adicionais significativos.
(428)
O autor da denúncia alegou ainda que a instituição de direitos anti-dumping definitivos por um período de dois anos é insuficiente para que a indústria da União recupere dos efeitos prejudiciais de anteriores práticas de dumping. Contudo, a instituição de direitos anti-dumping não pode atender apenas aos interesses da União, devendo procurar um equilíbrio entre o potencial benefício para os produtores da União e o custo para outros operadores económicos na União. Nessa base, mantém-se a decisão de limitar a duração das medidas a dois anos.
(429)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino ou painéis e células do tipo utilizado em módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino, originários ou expedidos da República Popular da China, e a cobrança definitiva dos montantes garantidos por meio do direito provisório («divulgação final»). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem as suas observações sobre a divulgação final.
(430)
As observações orais e escritas apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
3. Retroatividade
(431)
No que respeita a uma eventual aplicação retroativa de medidas anti-dumping, têm de ser avaliados os critérios estabelecidos no artigo 10.o, n.o 4, do regulamento de base. Em conformidade com o artigo 10.o, n.o 4, alínea b), um critério-chave a cumprir é que exista «um novo aumento substancial das importações»«para além do nível das importações que causaram prejuízo durante o período de inquérito».
(432)
Uma comparação da média das importações mensais (19) de módulos e células com a média das importações mensais durante o período de registo (março de 2013 - junho de 2013) mostra uma acentuada diminuição do volume de importações após o PI. Com efeito, tal como referido no considerando 110 do regulamento provisório, a quantidade média mensal das importações de módulos e células chineses elevou-se a 1 250 MW (20) durante o PI. A título de comparação, durante o período de registo, a média mensal do volume de importações de módulos e células chineses foi apenas cerca de metade.
(433)
Em alternativa, dada a natureza volátil do mercado, o novo aumento substancial das importações pode ser avaliado antes em termos relativos do que em termos absolutos. Para avaliar se existe um novo aumento substancial das importações em termos relativos, é necessário comparar os volumes de importação com o consumo no mercado da União, ou seja, o consumo teria de diminuir a uma taxa substancialmente superior à descida das importações provenientes da China. Uma vez que o volume de importações de módulos e células chineses durante o período de registo foi apenas metade do registado durante o PI, a diminuição do consumo deve ser substancialmente superior a 50 %. Embora não esteja disponível qualquer informação precisa sobre o consumo durante o período de registo, não há quaisquer indicações de que o consumo tenha diminuído mais de 50 %.
(434)
Pelas razões acima expostas, o critério relativo a um novo aumento substancial das importações não é, portanto, satisfeito. Consequentemente, conclui-se que o direito anti-dumping definitivo não deverá ser cobrado, retroativamente, antes da data de aplicação das medidas provisórias.
H. FORMA DAS MEDIDAS
(435)
Na sequência da adoção das medidas anti-dumping provisórias, um grupo de produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, incluindo as suas empresas coligadas na RPC e na União Europeia, juntamente com a CCCME, ofereceram um compromisso de preços comum, em conformidade com o artigo 8.o, n.o 1, do regulamento de base. A oferta de compromisso foi igualmente apoiada pelas autoridades chinesas
(436)
A Comissão examinou a proposta e aceitou esta oferta de compromisso através da Decisão 2013/423/UE. Como já foi indicado nos considerandos 3, 4 e 7 dessa decisão, a fim de avaliar se o compromisso de preços elimina o efeito prejudicial do dumping, a Comissão analisou as eventuais alterações das circunstâncias de mercado de caráter duradouro no que respeita, nomeadamente, aos atuais preços de exportação e ao nível de eliminação do prejuízo que se verificou ser inferior à margem de dumping.
(437)
Na sequência da Decisão 2013/423/UE, os produtores-exportadores, juntamente com a CCCME apresentaram uma notificação para alterar a sua proposta inicial de compromisso. Pediram para rever o compromisso, a fim de ter em conta a exclusão das bolachas (wafers) da definição do produto, tal como descrito nos considerandos 31 e 72. Além disso, um certo número de exportadores adicionais, dentro do prazo fixado no artigo 8.o, n.o 2, do regulamento de base, solicitaram a inclusão no compromisso.
(438)
Pela Decisão de Execução 2013/707/UE, a Comissão confirmou a aceitação do compromisso oferecido pelos exportadores enumerados no anexo dessa decisão no que respeita aos direitos definitivos,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino ou painéis e células do tipo utilizado em módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino (células com uma espessura não superior a 400 micrómetros), atualmente classificados nos códigos NC ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 e ex 8541 40 90 (códigos TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 e 8541409039), originários ou expedidos da República Popular da China, exceto se estiverem em trânsito na aceção do artigo V do GATT.
São excluídos os seguintes tipos do produto da definição do produto em causa:
-
carregadores solares que consistem em menos de seis células, são portáteis e fornecem eletricidade a dispositivos ou carregam baterias,
-
produtos fotovoltaicos de películas finas,
-
produtos fotovoltaicos de silício cristalino integrados de forma permanente em artigos elétricos cuja função não é a produção de eletricidade e que consomem a eletricidade produzida pela(s) célula(s) fotovoltaica(s) integradas de silício cristalino.
-
módulos ou painéis com uma tensão de saída não superior a 50 V DC e uma potência não superior a 50 W apenas para utilização direta como carregadores de bateria em sistemas com as mesmas características de tensão e potência.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Taxa do direito
Código adicional TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Outras empresas que colaboraram no inquérito anti-dumping (com exceção das empresas sujeitas ao direito residual previsto no Regulamento de Execução (UE) N.o 1239/2013 antissubvenções paralelo) (anexo I)
41,3 %
Outras empresas que colaboraram no inquérito anti-dumping sujeitas ao direito residual previsto no Regulamento de Execução (UE) N.o 1239/2013 antissubvenções paralelo) (anexo II)
36,2 %
Todas as outras empresas
53,4 %
B999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
4. Sempre que um novo produtor-exportador da República Popular da China apresentar à Comissão elementos de prova suficientes de que:
-
não exportou para a União o produto descrito no n.o 1 no período compreendido entre 1 de julho de 2011 e 30 de junho de 2012 («período de inquérito»),
-
não está coligado com nenhum exportador ou produtor da República Popular da China sujeito às medidas anti-dumping instituídas pelo presente regulamento,
-
exportou efetivamente para a União o produto em causa após o período de inquérito em que se basearam as medidas ou assumiu uma obrigação contratual irrevogável de exportar para a União uma quantidade significativa do produto,
o n.o 2 po de ser alterado, mediante a inclusão de um novo produtor-exportador nas empresas colaborantes não incluídas na amostra e, por conseguinte, sujeitas ao direito médio ponderado de 41,3 %.
Artigo 2.o
1. São liberados os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório nos termos do Regulamento (UE) n.o 513/2013 sobre as importações de bolachas (wafers) (bolachas (wafers) com uma espessura não superior a 400 micrómetros) e módulos ou painéis com uma tensão de saída não superior a 50 V DC e uma potência não superior a 50 W apenas para utilização direta como carregadores de bateria em sistemas com as mesmas características de tensão e potência, originários ou expedidos da República Popular da China.
2. São cobrados, a título definitivo, os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório nos termos do Regulamento (UE) n.o 513/2013 sobre as importações de módulos fotovoltaicos de silício cristalino ou painéis e células do tipo utilizado em módulos ou painéis fotovoltaicos de silício cristalino (células com uma espessura não superior a 400 micrómetros), atualmente classificados nos códigos NC ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 and ex 8541 40 90 (códigos TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 e 8541409039), originários ou expedidos da República Popular da China, exceto se estiverem em trânsito na aceção do artigo V do GATT. São liberados os montantes garantes que excedam a taxa do direito anti-dumping definitivo.
Artigo 3.o
1. As importações declaradas para introdução em livre prática para os produtos atualmente classificados no código NC ex 8541 40 90 (códigos TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 e 8541409039), que são faturadas por empresas cujos compromissos são aceites pela Comissão e cujas firmas são referidas no anexo da Decisão de Execução 2013/707/UE, estão isentas do direito anti-dumping instituído pelo artigo 1.o desde que:
a)
Uma empresa enumerada no anexo da Decisão de Execução 2013/707/EU tenha fabricado, expedido e faturado os produtos acima referidos, diretamente ou através da sua empresa coligada igualmente referida no anexo da Decisão de Execução 2013/707/UE para as suas empresas coligadas na União, na qualidade de importador e no contexto do desalfandegamento das mercadorias em livre circulação na União, ou para o primeiro cliente independente, na qualidade de importador e no contexto do desalfandegamento das mercadorias para introdução em livre prática na União;
b)
Essas importações sejam acompanhadas por uma fatura do compromisso, ou seja, uma fatura comercial que contenha, pelo menos, os elementos e a declaração estipulados no anexo III do presente regulamento;
c)
Essas importações sejam acompanhadas por um certificado de compromisso de exportação em conformidade com o anexo IV do presente regulamento; e
d)
As mercadorias declaradas e apresentadas às autoridades aduaneiras correspondam exatamente à descrição da fatura do compromisso.
2. É constituída uma dívida aduaneira aquando da aceitação da declaração de introdução em livre prática:
a)
Sempre que se estabeleça, em relação às mercadorias descritas no n.o 1, que pelo menos uma das condições enumeradas nesse número não é respeitada; ou
b)
Sempre que a Comissão denuncie, nos termos do artigo 8.o, n.o 9, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, a aceitação do compromisso através de um regulamento ou de uma decisão, referindo-se a transações específicas, e declare inválidas as faturas no âmbito do compromisso relevante.
Artigo 4.o
As empresas cujos compromissos foram aceites pela Comissão, cujas firmas são enumeradas no anexo da Decisão 2013/707/UE e que estão sujeitas a determinadas condições especificadas na mesma, emitirão igualmente uma fatura para as transações que não estejam isentas dos direitos anti-dumping. A referida fatura é uma fatura comercial que contenha, pelo menos, os elementos estabelecidos no anexo V do presente regulamento.
Artigo 5.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
A vigência do presente regulamento termina em 7 de dezembro de 2015.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, 2 de dezembro de 2013.