РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 412/2013 DO CONSELHO
de 13 de maio de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, originários da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1), nomeadamente o artigo 9.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia, apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
A Comissão, pelo Regulamento (UE) n.o 1072/2012 (2) («regulamento provisório») instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, originários da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 16 de fevereiro de 2012 (3), em nome dos produtores da UE («autores da denúncia»), que representam mais de 30 % da produção total da União de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica.
(3)
Em conformidade com o considerando 22 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2011 e 31 de dezembro de 2011 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2008 e o final do PI («período considerado»).
1.2. Procedimento subsequente
(4)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir um direito anti-dumping provisório («divulgação provisória»), várias partes interessadas apresentaram por escrito os seus pontos de vista sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram. Dois importadores e um produtor-exportador solicitaram e obtiveram audições na presença do Conselheiro Auditor da Direção-Geral do Comércio.
(5)
A Comissão continuou a procurar obter e verificar todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes interessadas foram levadas em consideração, tendo as conclusões provisórias sido alteradas em conformidade sempre que adequado.
(6)
Além disso, tal como explicado no considerando 55, foi realizada uma visita de verificação a um produtor tailandês, cujo objetivo foi analisar se a Tailândia seria um país análogo adequado.
(7)
Subsequentemente, todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais a Comissão tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, originários da RPC e a cobrança definitiva dos montantes garantidos pelo direito provisório («divulgação final»). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem as suas observações sobre a divulgação final. A Câmara de Comércio Chinesa para a Importação e Exportação de Produtos da Indústria Ligeira e de Artesanato (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts Crafts - «CCCLA») e um grupo de importadores solicitaram e obtiveram audições na presença do Conselheiro Auditor da Direção-Geral do Comércio.
(8)
As observações apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
1.3. Amostragem
(9)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes interessadas contestaram a amostra de produtores-exportadores da RPC, argumentando que a amostra não seria representativa, dado que se baseia apenas no maior volume de exportação e, por conseguinte, não tomou em consideração outros fatores que caracterizam a diversidade e a fragmentação da indústria da cerâmica na RPC.
(10)
Decorre do artigo 17.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 («regulamento de base»), que a seleção das empresas a incluir na amostra pode ser limitada ao volume mais representativo de exportações sobre o qual pode razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Tendo em conta a fragmentação da indústria, considerou-se que uma seleção com base em volumes de exportação permitiria obter uma amostra representativa sobre a qual o inquérito poderia incidir no prazo disponível. A este respeito, importa salientar, no entanto, que as empresas selecionadas estão localizadas em três regiões diferentes da RPC, tendo uma produção significativa do produto em causa de tipos de materiais cerâmicos diferentes, por exemplo, porcelana e grés, produzindo igualmente uma grande variedade de tipos do produto. Por conseguinte, a alegação não pode ser aceite.
(11)
Um produtor-exportador alegou que a utilização de uma metodologia diferente para selecionar a amostra da indústria da União e dos importadores, em comparação com a utilizada na amostragem de produtores-exportadores constituiria uma discriminação, devendo ter sido utilizados os mesmos critérios. A utilização de diferentes metodologias seria discriminatória para os produtores-exportadores e uma violação da igualdade de tratamento.
(12)
A seleção de uma amostra de produtores-exportadores serve apenas para inquirir sobre a existência de dumping por parte do produto em causa proveniente da RPC. Nesse âmbito, é essencial abranger o volume máximo de importações do produto em causa durante o período de inquérito. Por outro lado, a amostra de produtores da União foi selecionada para determinar se a indústria da União estava a sofrer um prejuízo importante com base em inúmeros indicadores diferentes. No que respeita aos importadores, a informação recolhida é, em grande medida, utilizada para avaliar o interesse da União. Assim, no que se refere aos importadores e produtores da União, é importante recolher informações junto de várias empresas que se dediquem, por exemplo, a segmentos de produto diferentes. Como os princípios de base que norteiam a seleção das empresas a incluir nas amostras são diferentes para, por um lado, os produtores e importadores da União e, por outro, para os produtores-exportadores, a situação de ambos não é similar. Por conseguinte, nem o princípio da não discriminação nem o princípio da igualdade de tratamento exigem a utilização de uma metodologia idêntica na seleção das respetivas amostras. Assim, esta alegação é inteiramente injustificada, sendo, por conseguinte, rejeitada.
(13)
Além disso, um produtor-exportador reiterou o seu pedido, como referido no considerando 8 do regulamento provisório, defendendo que deveria ter sido incluído na amostra. No entanto, a empresa não apresentou quaisquer novos argumentos que justificassem a sua inclusão na amostra. Por conseguinte, atendendo ao constatado no considerando 10, confirmam-se as conclusões do considerando 9 do regulamento provisório.
(14)
O mesmo produtor-exportador não incluído na amostra alegou que não lhe teria sido concedido tempo suficiente para apresentar as suas observações sobre a divulgação final e que, além disso, a divulgação teria sido insuficiente, já que não tinha comunicado, por exemplo, os valores relativos a preços de venda, ajustamentos, etc. Por conseguinte, os seus direitos de defesa não teriam sido respeitados.
(15)
Em conformidade com o artigo 20.o, n.o 5, do regulamento de base, as partes interessadas devem dispor de, pelo menos, 10 dias para apresentarem observações sobre a divulgação final. O produtor-exportador em questão recebeu a divulgação final por correio eletrónico em 25 de fevereiro de 2013, tendo-lhe sido concedido um prazo até 8 de março de 2013, ou seja, onze dias, para apresentar observações. O documento de divulgação foi, além disso, enviado por correio registado no dia seguinte. Assim, foi concedido à parte interessada tempo suficiente para apresentar observações, pelo que esta alegação tem de ser rejeitada. A este propósito, convém também salientar que as observações da parte foram entregues dentro do prazo previsto, não tendo sido apresentado qualquer pedido de prolongamento do prazo. Acresce que, tendo em devida conta a sua obrigação de proteger as informações confidenciais, a Comissão divulgou todos os factos e considerações essenciais com base nos quais tencionava propor a instituição de medidas definitivas. Em especial, o respeito dos direitos de defesa não exige que os números de vendas específicos das empresas ou os ajustamentos realizados no que respeita a empresas incluídas na amostra utilizados para estabelecer margens de dumping individuais tenham de ser comunicados a uma parte para a qual não é calculada qualquer margem individual.
(16)
Consequentemente, a alegação de que os direitos de defesa não teriam sido respeitados é infundada, tendo, por conseguinte, sido rejeitada.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Introdução
(17)
Tal como estabelecido nos considerandos 24 e 56 a 57 do regulamento provisório, o produto em causa é provisoriamente definido como artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, excluindo facas de cerâmica («produto em causa»), atualmente classificados nos códigos NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 e ex 6912 00 90, e originários da RPC.
2.2. Alegações
(18)
Após a divulgação provisória, nenhuma das partes contestou o facto de as facas (de cozinha) de cerâmica serem fundamentalmente diferentes dos outros tipos de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, devido a diferenças nas características físicas, nos processos de produção e nas utilizações finais. Após terem sido analisadas todas as observações das partes, é definitivamente deferido o pedido de exclusão das facas de cerâmica da definição do produto objeto do presente inquérito.
(19)
Após a publicação das medidas provisórias, várias partes alegaram que certos moinhos de condimentos ou especiarias, e suas partes de trituração, de cerâmica, deveriam ser excluídos da definição do produto.
(20)
Esse argumento baseia-se na alegação de que, atendendo às respetivas especificidades, esses moinhos e outros tipos de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, não podiam ser considerados como constituindo um único produto. Esses moinhos incluem uma placa de trituração de um material cerâmico, principalmente constituído por alumina, que não é utilizado em artigos para serviço de mesa «usuais» como chávenas e pratos, e para o qual a cozedura é realizada a temperaturas mais elevadas. O seu grau de permutabilidade com as principais categorias do produto objeto de inquérito seria limitado. Tal aplicar-se-ia também no caso dos mecanismos de trituração, de cerâmica, sem qualquer invólucro, normalmente declarados nos códigos acima mencionados.
(21)
O inquérito revelou que o elemento cerâmico nestes trituradores representava normalmente uma pequena parte do moinho. Além disso, o inquérito mostrou que os moinhos com uma placa de trituração, de cerâmica, incluindo as respetivas partes de trituração, não tinham as mesmas características físicas de base e utilizações de base que os artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica. A forma, a resistência e a configuração das partes de trituração, de cerâmica, são diferentes das dos artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica.
(22)
Algumas partes afirmaram que os moinhos em questão deveriam ser excluídos da definição do produto, já que têm as mesmas características físicas, design industrial e utilização final que os moinhos com mecanismos de trituração, de metal, e que, quando incluídos em certos conjuntos de moinhos, são normalmente classificados na posição pautal 8210. Alegaram também que os elementos cerâmicos nestes casos representam geralmente até 2 % do valor do produto. No entanto, atendendo às inúmeras possibilidades de classificação dos moinhos e conjuntos de moinhos, o inquérito não pode utilizar estes argumentos para determinar se os moinhos de cerâmica deveriam ser excluídos da definição do produto objeto de inquérito.
(23)
Várias partes apoiaram a sua alegação de que os moinhos em questão deveriam ser excluídos da definição do produto com base no facto de que seria necessário utilizar placas de trituração, de cerâmica, em vez de metal, em alguns moinhos, nomeadamente nos moinhos de sal, uma vez que o sal corrói os trituradores de metal. No entanto, o inquérito mostrou que os moinhos de sal não utilizam necessariamente mecanismos de trituração, de cerâmica.
(24)
Com base nas considerações expostas nos considerandos supra, o inquérito concluiu que os moinhos de condimentos ou especiarias e suas partes de trituração, de cerâmica, são fundamentalmente diferentes dos outros tipos de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, devido a diferenças nas características físicas de base e nas utilizações de base do material cerâmico utilizado nos maquinismos. Por conseguinte, é deferido o pedido da sua exclusão, incluindo os mecanismos de trituração, de cerâmica, autónomos e suas partes, da definição do produto do presente inquérito.
(25)
Após a publicação das medidas provisórias, algumas partes alegaram que os afiadores de facas de cerâmica deveriam ser excluídos da definição do produto, devido a diferenças nos processos de produção, utilização final e ao facto de esses artigos não se destinarem a conter géneros alimentícios atendendo à sua configuração específica e características físicas. O inquérito confirmou estes pontos. Por conseguinte, é deferido o pedido da sua exclusão da definição do produto objeto do presente inquérito.
(26)
Na mesma linha, averiguou-se igualmente se os descascadores de cerâmica deveriam ser excluídos da definição do produto. Com efeito, o inquérito confirmou que os descascadores de cerâmica também são fundamentalmente diferentes dos outros tipos de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, devido a diferenças em termos de configuração e características físicas (forma e a resistência) do material cerâmico utilizado nos maquinismos, nos seus processos de produção e na utilização final. Os descascadores de cerâmica devem, por conseguinte, ser também excluídos da definição do produto objeto do presente inquérito.
(27)
Após a publicação das medidas provisórias, uma parte alegou também que as pedras para piza feitas de cerâmica de cordierite deveriam ser excluídas da definição do produto, atendendo às suas propriedades físicas (forma e dureza), design industrial e utilização diferentes. A cerâmica de cordierite é um tipo de alumino-silicato de magnésio com propriedades específicas, nomeadamente, uma excelente resistência aos choques térmicos. O inquérito confirmou que as pedras para piza feitas de cerâmica de cordierite têm as mesmas propriedades físicas (forma e dureza), design industrial e utilização que os tijolos para fornos. Consequentemente, são diferentes dos outros artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica. Após a divulgação final, os autores da denúncia chamaram a atenção para a semelhança entre as pedras para piza feitas de cerâmica de cordierite e os outros produtos abrangidos pelo processo. Contudo, não conseguiram demonstrar que as pedras para piza feitas de cerâmica de cordierite têm as mesmas características físicas de base e as mesmas utilizações finais. Por conseguinte, é deferido o pedido da sua exclusão da definição do produto objeto do presente inquérito.
(28)
Após a publicação das medidas provisórias, uma associação neerlandesa alegou que os artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, que fossem utilizados como produtos promocionais deveriam ser excluídos da definição do produto, uma vez que não são vendidos para serem utilizados como artigos para serviço de mesa ou de cozinha, são um importante motor económico para o setor retalhista, são grandemente apreciados pelos consumidores e só os produtores da RPC podiam oferecer as quantidades necessárias num prazo curto. O pedido de exclusão dos artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, utilizados como produtos promocionais da definição do produto objeto do presente inquérito não pode, contudo, ser deferido, porque as suas características físicas, processos de produção e utilização final são os mesmos que os dos outros tipos de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica.
(29)
Após a publicação das medidas provisórias e, de novo, após a divulgação final, um importador e grossista alemão e um produtor-exportador chinês colaborante alegaram que os artigos de grés especialmente revestidos, do tipo para impressão por sublimação, cujo revestimento de sublimação é amovível por raspagem mecânica, deveriam ser excluídos da definição do produto, já que são produtos semiacabados cujo photofinishing é efetuado na União através de canais específicos, que a perceção dos consumidores relativamente a estes artigos é diferente, que o revestimento de sublimação ultrapassa o valor dos artigos cerâmicos não revestidos e que não existem produtores deste tipo de produto na União. O inquérito revelou que o produto é visivelmente idêntico a outros artigos para serviço de mesa não sublimados, sendo por isso difícil, se não impossível, distingui-los. O inquérito mostrou ainda que estes produtos têm normalmente a mesma utilização final que os outros tipos de artigos para serviço de mesa, de cerâmica. Constatou-se igualmente que diversos produtores da União fabricam efetivamente estes produtos e que os produtos fabricados na União e os produtos importados estão em concorrência direta. Tendo em conta o que precede, o pedido de exclusão dos artigos de grés especialmente revestidos do tipo para impressão por sublimação é rejeitado.
(30)
Após a publicação das medidas provisórias e, de novo, após a divulgação final, o importador que tinha requerido a exclusão dos artigos para serviço de mesa pintados à mão sob o vidrado com motivos figurativos da definição do produto alegou que a análise provisória da Comissão nesta matéria seria incorreta, porque ignorava a existência de segmentos de mercado, de diferenças de qualidade entre os diversos tipos de artigos para serviço de mesa, o luxo e a natureza mais frágil dos artigos para serviço de mesa pintados à mão sob o vidrado com motivos figurativos, bem como a sua limitada permutabilidade decorrente da perceção do consumidor associada. Alegou ainda que os artigos para serviço de mesa pintados à mão sob o vidrado com motivos figurativos podiam até ser utilizados com decoração.
(31)
No que diz respeito às alegações sobre as diferenças de qualidade entre os diferentes tipos de artigos para serviço de mesa e sobre o luxo e a natureza mais frágil dos artigos para serviço de mesa pintados à mão sob o vidrado com motivos figurativos, essas características não são específicas dos artigos para serviço de mesa pintados à mão sob o vidrado com motivos figurativos. Além disso, no que se refere à limitada permutabilidade decorrente da perceção do consumidor associada, não foi avançado nenhum argumento novo suscetível de alterar a conclusão apresentada no considerando 45 do regulamento provisório, nomeadamente que o consumidor médio não diferencia os artigos para serviço de mesa pintados à mão sob o vidrado com motivos figurativos dos outros tipos de artigos para serviço de mesa, de cerâmica. Por último, a Comissão analisou a existência de segmentos de mercado nos considerandos 157 a 158 do regulamento provisório. Esses argumentos não foram de molde, portanto, a inverter as conclusões apresentadas no considerando 45 do regulamento provisório.
(32)
A alegação mencionada no considerando 50 do regulamento provisório foi desenvolvida em maior profundidade após a instituição das medidas provisórias. Estas alegações foram reiteradas após a divulgação definitiva. O importador com produção na RPC alegou que os artigos para serviço de mesa ou cozinha inteiramente vidrados e/ou esmaltados em 100 % da sua superfície, com exceção da base ou parte desta, sempre que 100 % da superfície vidrada/esmaltada for colorida com uma cor que não o branco, deveriam ser excluídos da definição do produto. A alegação foi devidamente analisada e o inquérito mostrou que as características físicas, os processos de produção e as utilizações finais destes produtos são os mesmos que os de outros artigos vidrados e/ou esmaltados para serviços de mesa ou de cozinha, de cerâmica. Por conseguinte, a alegação é definitivamente rejeitada.
(33)
A CCCLA insistiu que a porcelana fina de ossos deveria ser excluída da definição do produto objeto de inquérito, alegando que se trata de um produto de luxo frágil, com uma baixa resistência mecânica, tendo igualmente contestado a sua resistência à lascagem. Note-se, no entanto, que a própria CCCLA tinha defendido anteriormente que a porcelana fina de ossos tinha uma elevada resistência mecânica e que era resistente à lascagem. Estas declarações contraditórias comprometem claramente as alegações da CCCLA. Em qualquer caso, os argumentos avançados não são de molde a alterar as conclusões resumidas no considerando 28 do regulamento provisório. Por conseguinte, a alegação no sentido de excluir a porcelana fina de ossos da definição do produto é definitivamente rejeitada.
(34)
A mesma parte reiterou que a porcelana duradoura deveria ser excluída da definição do produto objeto do inquérito. Alegou que a afirmação de que esta não possuiria características incontestadas não era verdadeira, já que era muito robusta devido a um teor de argila e alumínio superior a 24 %, tendo, em seguida, contestado a capacidade de produção deste produto da União. Contudo, as diferentes observações relativamente à porcelana duradoura são contraditórias no que respeita, por exemplo, à parte das matérias-primas e ao seu teor de alumina em pó. Além disso, não se contestou que também se fabricava porcelana duradoura na União e que os produtores da RPC fabricavam porcelana duradoura que estava em concorrência direta com a porcelana duradoura produzida na União, assim como com outros produtos abrangidos pelo inquérito. A alegação no sentido de excluir a porcelana duradoura é, assim, definitivamente rejeitada.
(35)
Todos os tipos de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, podem ser considerados como tipos diferentes do mesmo produto. Por conseguinte, considera-se infundada a alegação apresentada após a divulgação provisória e, de novo, após a divulgação final, de que o inquérito abrangeria uma vasta gama de produtos similares e que, por conseguinte, seria necessário realizar análises separadas sobre representatividade, dumping, prejuízo, nexo de causalidade e interesse da União para cada segmento do produto. Uma parte alegou que a definição do produto era demasiado lata e apresentou uma comparação de produtos com níveis de decoração diferentes, mas as suas declarações no que se refere à utilização final (para o jardim e para as crianças, num caso, e para decoração, noutro) são contestáveis, atendendo a que a distinção não é clara, podendo mesmo ser encaradas como uma confirmação do argumento apresentado no considerando 55 do regulamento provisório. Convém ainda referir que o importador com produção na RPC argumentou que mais de 99 % dos artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, vendidos na União eram predominante ou exclusivamente brancos. Algumas partes contestaram o considerando 58 do regulamento provisório, com base no facto de, no quadro do inquérito, as instituições não terem realizado qualquer teste para apurar se certas mercadorias não seriam adequadas para livre comércio na União. Contudo, este facto não põe em causa a conclusão apresentada no considerando 63 do regulamento provisório.
2.3. Conclusão
(36)
Atendendo ao que precede, a definição do produto é estabelecida de forma definitiva como artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, excluindo facas de cerâmica, moinhos de condimentos ou especiarias e suas partes de trituração, de cerâmica, descascadores de cerâmica, afiadores de facas de cerâmica, e pedras para piza de cerâmica de cordierite do tipo utilizado para cozer piza ou pão, originários da RPC, atualmente classificados nos códigos NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 e ex 6912 00 90.
(37)
Na ausência de outras observações sobre o produto em causa e o produto similar, confirmam-se todas as restantes determinações dos considerandos 24 a 63 do regulamento provisório.
3. DUMPING
3.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(38)
Após a divulgação provisória, um produtor-exportador, um produtor da União e um importador alegaram que a determinação do TEM tinha sido realizada após o prazo, isto é, após o período de três meses previsto no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, e que o inquérito, por conseguinte, deveria ser encerrado sem instituição de medidas anti-dumping. Esta alegação, relativa à determinação do TEM, já tinha sido apresentada na fase provisória, tendo sido rejeitada pela Comissão nos considerandos 72 e 73 do regulamento provisório. Após a divulgação final, cinco outros produtores-exportadores apresentaram uma alegação semelhante. Em apoio da alegação, citaram os acórdãos do Tribunal de Justiça nos processos Brosmann e Aokang Shoes (4).
(39)
Em primeiro lugar, recorde-se que os processos Brosmann e Aokang Shoes não são pertinentes para avaliar a legalidade da análise TEM no inquérito em apreço, já que se esses processos, contrariamente ao presente inquérito, dizem respeito a situações em que não foram realizadas quaisquer análises TEM.
(40)
Acresce que os processos Brosmann e Aokang Shoes não são pertinentes para avaliar a legalidade do inquérito em apreço, atendendo ao facto de o regulamento de base ter sido, entretanto, alterado (5). O artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base, com a redação que lhe foi dada, prevê que a Comissão só pode realizar determinações de TEM no que respeita a empresas incluídas na amostra nos termos do artigo 17.o do regulamento de base, devendo essa determinação ser realizada dentro de sete meses, mas não mais de oito meses, após o início do inquérito, e é aplicável a todos os inquéritos novos e pendentes, a partir de 15 de dezembro de 2012, incluindo, por conseguinte, o presente inquérito.
(41)
Em qualquer caso, há que seguir a interpretação da jurisprudência de que não houve qualquer violação per se do direito à determinação do TEM, independentemente do facto de o prazo de três meses não ter sido respeitado. Por conseguinte, mantém-se a conclusão do considerando 73 do regulamento provisório.
(42)
Devido ao elevado número de pedidos de TEM recebidos e à necessidade, nessa altura, de realizar numerosas visitas de verificação para examinar esses pedidos, a determinação do TEM não foi efetuada no prazo de sete meses. Contudo, as determinações foram efetuadas no prazo de oito meses após a data de início, como exigido pelo regulamento de base, com a redação que lhe foi dada pelo Regulamento (UE) n.o 1168/2012. A alegação de que qualquer direito nesta matéria teria sido eliminado com efeitos retroativos não é justificada, como acima se explicou.
(43)
Tendo em conta o que precede, é rejeitada a alegação de que o inquérito anti-dumping deverá ser encerrado sem a instituição de quaisquer medidas anti-dumping, por não ter respeitado o prazo de três meses para a realização da determinação do TEM.
(44)
Além disso, um produtor-exportador não incluído na amostra que não conseguiu demonstrar que tinha um único tipo de registos contabilísticos sujeitos a auditorias independentes conformes às normas internacionais de contabilidade, razão pela qual o seu pedido de TEM foi rejeitado, voltou a defender que os alegados erros contabilísticos, caso existentes, com base nos quais o seu pedido foi recusado, não seriam importantes e que, por conseguinte, a decisão de recusar o TEM teria sido desproporcionada e em violação do princípio da proporcionalidade. Após a divulgação final, o referido produtor-exportador manteve a sua alegação, mas não apresentou quaisquer argumentos novos.
(45)
Os argumentos referentes à gravidade dos registos contabilísticos são essencialmente idênticos aos apresentados durante o inquérito TEM e foram refutados pela Comissão antes da determinação do TEM. No entanto, quanto ao argumento de que a recusa de conceder o TEM constitui uma violação do princípio da proporcionalidade, convém recordar que os critérios TEM previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base são cumulativos e, se não estiverem cumpridos, o tratamento TEM não pode legalmente ser concedido. Acresce que, como o ónus da prova recai sobre a empresa que solicita o TEM, e a empresa não conseguiu demonstrar que tinha um único tipo de registos contabilísticos, não restou à Comissão outra opção que não recusar o TEM. Por conseguinte, a decisão de recusar o TEM não pode ser considerada uma violação do princípio da proporcionalidade. De qualquer modo, nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea d), do regulamento de base, com a redação que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 1168/2012 (6), quando a Comissão tiver limitado o seu exame mediante o recurso a amostragem, a determinação do TEM deve limitar-se às partes incluídas na amostra.
3.2. Tratamento individual («TI»)
(46)
Recorde-se que, apesar de o TI ter sido solicitado por dezasseis produtores-exportadores, apenas foram examinadas as alegações recebidas das empresas incluídas na amostra, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base, tendo sido, subsequentemente, aceites. Dos restantes onze produtores-exportadores, sete solicitaram o exame individual.
(47)
Em conformidade com o artigo 9.o, n.os 5 e 6, do regulamento de base, devem ser aplicados direitos individuais às importações de qualquer exportador ou produtor a quem será concedido um exame individual, conforme previsto no artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. Por conseguinte, não foi possível conceder um direito individual às quatro empresas que solicitaram o TI mas não o exame individual.
(48)
Um produtor-exportador alegou que tinha apresentado todas as informações necessárias dentro dos prazos fixados, pelo que o seu pedido de TI deveria ter sido examinado, devendo ter sido estabelecida uma margem individual em conformidade com o acórdão do Tribunal de Justiça no processo Brosmann (7).
(49)
Esta alegação não pode ser aceite. Uma vez que a empresa em questão não estava incluída na amostra, o seu pedido de TI só poderia ser avaliado no contexto de um exame individual, caso este fosse realizado nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base.
(50)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o TI, confirmam-se os considerandos 79 a 81 do regulamento provisório.
3.3. Exame individual (EI)
(51)
Sete produtores-exportadores, que incluíam dez entidades jurídicas, apresentaram pedidos de exame individual nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. Como explicado nos considerandos 82 e 83 do regulamento provisório, não foram tomadas decisões relativamente a estes pedidos na fase de medidas provisórias.
(52)
Em 21 de dezembro de 2012, os produtores-exportadores foram informados de que os seus pedidos de exame individual não podiam ser deferidos, já que seriam demasiado morosos e impediriam a conclusão do inquérito em tempo útil.
(53)
Um produtor-exportador alegou que, nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base, um exame individual é um direito estabelecido por lei e que a recusa da Comissão de examinar individualmente seria injustificada, uma vez que nem o número de empresas nem o exame exigido, atendendo aos recursos da Comissão, seriam demasiado onerosos ou impediriam a conclusão do inquérito em tempo útil. Após a divulgação final, esta alegação foi repetida mas não foram avançados mais argumentos.
(54)
A decisão de aceitar, ou não, exames individuais é realizada numa base caso a caso, tendo em conta o número de pedidos apresentados e o tempo disponível para avaliar esses pedidos. No presente caso, importa recordar que a Comissão tinha a obrigação legal de realizar exames TEM em dezasseis entidades jurídicas na RPC, incluindo em empresas que não foram selecionadas para a amostra. Atendendo às limitações de tempo impostas pelos prazos processuais legais, não foi possível, por conseguinte, realizar quaisquer exames individuais antes das conclusões provisórias. Tendo em conta que, em seguida, o tempo disponível é limitado e considerando o número de pedidos apresentado, bem como os limitados recursos disponíveis dos serviços responsáveis pelos inquéritos anti-dumping na Comissão, concluiu-se que seria demasiado moroso efetuar exames individuais no caso em apreço.
3.4. Valor Normal
3.4.1. Escolha do país análogo
(55)
Na sequência da instituição de medidas provisórias, analisou-se novamente a seleção de um país análogo adequado. Neste contexto, foi realizada uma visita de verificação às instalações do produtor-exportador tailandês que tinha respondido ao questionário, como mencionado no considerando 87 do regulamento provisório. Após ter analisado e verificado as informações fornecidas pelo produtor colaborante na Tailândia, concluiu-se, contudo, que o produtor tailandês não conseguia fornecer dados suficientemente pormenorizados, no que diz respeito aos tipos de produtos vendidos no mercado interno. Por conseguinte, considerou-se que o Brasil deveria ser aceite como país análogo mais adequado.
(56)
No entanto, as informações obtidas na Tailândia permitiram apoiar algumas das conclusões formuladas no Brasil, nomeadamente sobre o nível de diferença de preços entre produtos com e sem marca (ver considerando 91).
(57)
Após a divulgação final, uma associação industrial manifestou-se e contestou a escolha do Brasil como país análogo adequado. Argumentou essencialmente que a única razão para escolher o Brasil parecia assentar no facto de nenhum outro país ser adequado. Esta alegação não pode ser aceite. Decorre claramente dos considerandos 84 a 88 do regulamento provisório que o Brasil foi considerado como país análogo adequado com base na situação factual do mercado interno. O facto de a Comissão, após as medidas provisórias, ter continuado a examinar também outros países análogos potenciais não permite concluir que o Brasil não é uma escolha adequada.
(58)
Tendo em conta o que precede e na ausência de quaisquer outras observações de fundo sobre a escolha do Brasil como país análogo, confirmam-se os considerandos 84 a 88 do regulamento provisório.
3.4.2. Determinação do valor normal
(59)
No seguimento da divulgação provisória, várias partes interessadas alegaram que a determinação do valor normal seria incorreta na medida em que, alegadamente, não teria sido estabelecida para as vendas de produtos similares no Brasil, tendo, por conseguinte, conduzido a resultados distorcidos e injustos, em especial no que respeita aos produtos de grés e outros tipos do produto que não eram produzidos e vendidos no país análogo. Alguns produtores-exportadores alegaram ainda que a metodologia utilizada para estabelecer o valor normal calculado, referido no considerando 94 do regulamento provisório, não foi adequadamente divulgada.
(60)
As observações recebidas após a divulgação provisória mostram que a metodologia utilizada para determinar o valor normal não era inteiramente clara para algumas partes interessadas. A fim de responder a essas observações, explica-se que a metodologia para determinar o valor normal foi a seguinte.
(61)
Tendo em conta que todos os pedidos de TEM tinham sido rejeitados, o valor normal para todos os produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra foi estabelecido com base nas informações recebidas do produtor no país análogo, nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
(62)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou, em primeiro lugar, se as vendas do produto similar no Brasil a clientes independentes tinham sido representativas. Verificou-se que as quantidades do produto similar vendidas pelo produtor brasileiro colaborante no mercado interno brasileiro eram representativas, quando comparadas com as exportações do produto em causa para a União pelos produtores-exportadores incluídos na amostra. A este propósito, recorde-se que, em conformidade com o artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base, entende-se por «produto similar» um produto idêntico, ou seja, análogo em todos os aspetos ao produto considerado, ou, quando não exista tal produto, um outro produto que, embora não sendo análogo em todos os aspetos, apresente características muito semelhantes às do produto considerado.
(63)
A Comissão averiguou subsequentemente se era possível considerar que tais vendas tinham sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para tal, determinou a proporção de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes. As vendas foram consideradas rentáveis sempre que o preço unitário foi igual ou superior ao seu custo de produção. Por conseguinte, foi determinado o custo de produção do produtor brasileiro colaborante.
(64)
Esse exame demonstrou que, para todos os tipos do produto, mais de 80 %, em volume, das vendas no mercado interno foram realizadas acima dos custos e que o preço médio ponderado das vendas de todos os tipos foi igual ou superior ao custo unitário de produção.
(65)
Assim, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado como a média ponderada dos preços efetivos de todas as vendas realizadas no mercado interno, independentemente de essas vendas serem ou não rentáveis. Daqui resulta que, contrariamente ao indicado no considerando 94 do regulamento provisório, não foi estabelecido um valor normal calculado para as vendas não rentáveis.
3.4.3. Preço de exportação
(66)
Na ausência de quaisquer observações sobre os preços de exportação, confirma-se o considerando 95 do regulamento provisório.
3.4.4. Comparação
(67)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes interessadas alegaram que, em termos gerais, a metodologia utilizada para comparar o valor normal com o preço de exportação teria sido incorreta, uma vez que não teria comparado produtos similares e que a base para os ajustamentos realizados não teria sido suficientemente explicada. Mais especialmente, um produtor-exportador alegou que, para produtos de grés que não eram produzidos e vendidos pelo produtor análogo, a Comissão deveria ter comparado o preço de exportação com o preço da faiança no mercado interno, devidamente ajustado, em vez de calcular um valor normal. Além disso, vários produtores-exportadores afirmaram que, para diversos outros tipos do produto produzidos e vendidos pelos produtores-exportadores, uma comparação entre o preço de exportação e um preço médio por quilo de um tipo do produto genérico vendido no Brasil, apenas com base no tipo de material cerâmico utilizado, havia conduzido inevitavelmente a uma comparação entre produtos que não são similares e, por conseguinte, a um resultado incorreto. Acresce que um produtor-exportador defendeu que o ajustamento para ter em conta a «imagem de marca» ao abrigo do artigo 2.o, n.o 10, alínea k), teria sido subestimado, enquanto um outro produtor-exportador argumentou que o nível desse ajustamento não se teria baseado em quaisquer dados fiáveis ou fundamentados, pelo que não seria justificado. O mesmo produtor-exportador alegou igualmente que os seus preços de exportação deveriam ser ajustados para ter em conta as diferenças de quantidades vendidas em diferentes estádios de comercialização. Por último, várias partes interessadas alegaram que a metodologia utilizada nos ajustamentos para ter em conta as diferenças nas características físicas não estaria devidamente fundamentada, não sendo claro em que dados esses ajustamentos se teriam baseado.
(68)
Atendendo às observações recebidas, procedeu-se à revisão da metodologia utilizada na comparação dos preços e nos ajustamentos para efeitos de comparabilidade dos preços, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Mais particularmente, no caso dos produtos que, na fase provisória, foram comparados com base no preço médio por quilo de um produto genérico, apenas com base no material cerâmico, a comparação foi feita com o produto que mais se assemelhava (ver considerando 77), o que permitiu uma comparação de preços mais precisa e equitativa.
(69)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados num estádio à saída da fábrica. As margens de dumping foram estabelecidas comparando o preço individual, no estádio à saída da fábrica, dos exportadores incluídos na amostra com o preço de venda do produto similar no mercado interno, do produtor do país análogo. Contudo, algumas operações de exportação diziam respeito a tipos do produto atípicos, como argolas de guardanapo, reposa-facas ou bases para bules, em relação aos quais não foi possível assegurar uma comparação equitativa. Por conseguinte, estas operações foram excluídas, devido também ao facto de terem sido negligenciáveis, já que apenas representaram, globalmente, menos de 0,5 % dos volumes de exportação.
(70)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e a sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Procedeu-se a ajustamentos, sempre que adequado, para ter em conta diferenças em termos de características físicas, estádio de comercialização e outros fatores que afetam a comparabilidade dos preços, nomeadamente a «imagem de marca».
(71)
Em primeiro lugar, analisou-se se seria justificável um ajustamento em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, alínea a), do regulamento de base, para ter em conta diferenças nas características físicas.
(72)
Nos casos em que o valor normal foi determinado com base nos produtos que mais se assemelhavam (ver considerando 68), efetuou-se um ajustamento para ter em conta as diferenças nas características físicas, a fim de garantir uma comparabilidade de preços equitativa entre produtos similares.
(73)
No que se refere aos produtos de grés, o preço de exportação foi comparado com o preço de venda no mercado interno do produto que mais se assemelhava produzido e vendido no país análogo, isto é, o preço de venda de produtos de faiança em vez de grés, mas idênticos em todos os demais aspetos, ajustado no sentido da alta em 5 %, para refletir a diferença de preço entre produtos de grés e de faiança.
(74)
Um produtor-exportador alega que tanto os custos de produção como o preço a retalho dos produtos de faiança são superiores aos dos produtos de grés. Por conseguinte, o preço de exportação dos seus produtos de grés deveria ter sido ajustado em baixa e não em alta. Em apoio desta alegação, o produtor-exportador recorre essencialmente às suas próprias estimativas dos custos de produção de faiança e grés, respetivamente, e a um extrato de uma lista de preços indicando os preços a retalho de produtos de faiança e grés.
(75)
Esta informação, que foi fornecida numa fase muito tardia do processo, e apenas após a divulgação final, contrasta claramente com as informações comunicadas à Comissão no decurso do inquérito por outras partes interessadas, ou seja, o autor da denúncia, a indústria da União e o produtor do país análogo. Todas estas partes indicaram que os produtos de grés são de qualidade mais elevada, isto é, são mais duradouros, que os produtos de faiança, e que o seu fabrico é mais oneroso, já que o grés é basicamente argila cozida a alta temperatura e a faiança é argila cozida a temperatura mais baixa. Assim, o grés é geralmente vendido a um preço mais elevado. Esta informação foi também corroborada pelas informações de mercado disponíveis ao público.
(76)
É de notar ainda que o produtor-exportador em causa não produz faiança, pelo que apenas apresentou uma estimativa dos respetivos custos de produção. Acresce que a lista de preços apresentada não demonstra de forma conclusiva que os produtos de faiança são geralmente mais caros que os produtos de grés. Por conseguinte, os elementos de prova apresentados não são de natureza a demonstrar que o ajustamento efetuado com vista a uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação dos produtos de grés é incorreto, pelo que a alegação é rejeitada.
(77)
No que respeita a outros tipos de produtos, cuja comparação na fase provisória se baseou no preço médio por quilo e apenas no material cerâmico, a Comissão analisou novamente os tipos do produto em causa e comparou o preço de exportação com o tipo do produto que mais se assemelhava produzido e vendido no país análogo. Nos casos em que apenas uma ligeira característica física era diferente (por exemplo, tipo de vidrado ou decoração) e todas as outras características de base do tipo do produto eram idênticas, o preço de venda do tipo que mais se assemelhava foi ajustado pela diferença de preço real apurada para a diferença na característica física. Para outros tipos do produto, quando a diferença não era apenas uma característica física, o preço de exportação foi comparado com o preço médio de venda do produto que mais se assemelhava. Relativamente a estes tipos do produto, o produto que mais se assemelhava partilhava várias ou todas as características físicas de base que se seguem: material cerâmico, tipo de artigo, forma de base, decoração e vidrado.
(78)
Dois produtores-exportadores incluídos na amostra alegaram que, à semelhança dos ajustamentos efetuados nos casos em que apenas uma ligeira característica física era diferente, deveria também efetuar-se um ajustamento quando mais do que uma característica física do produto que mais se assemelhava fosse diferente.
(79)
Recorde-se que, nos casos em que apenas e pouco importante característica física era diferente, o preço de venda do produto que mais se assemelhava foi ajustado para ter em conta a diferença de preço real apurada para a diferença em causa, enquanto, por outro lado, nos casos em que mais de uma característica física era diferente, a comparação foi feita com base no preço médio de venda do produto com características físicas idênticas. Por conseguinte, neste último caso, não foi necessário qualquer ajustamento para ter em conta qualquer diferença física entre os produtos similares, na medida em que partilhavam as mesmas características físicas de base. Assim, esta alegação não pode ser aceite.
(80)
Um dos produtores-exportadores acima mencionados solicitou também ajustamentos adicionais para ter em conta diferenças nas características físicas, no que diz respeito ao peso e à brancura do produto em causa. Alegou que utiliza matéria-prima de baixo nível e que, por conseguinte, o custo e o preço dos seus produtos são inferiores aos do produto similar fabricado no país análogo. O seu preço de exportação deveria ser, por isso, ajustado com um montante razoável. A este respeito, importa recordar, em primeiro lugar, que não foi concedido à empresa o estatuto de economia de mercado e que os seus custos de produção não foram, por conseguinte, objeto de uma verificação. Além disso, a alegação de que os seus produtos seriam aproximadamente de 5 % mais pesados que os produtos normais não foi acompanhada por quaisquer documentos verificáveis ou de apoio, pelo que foi considerada sem fundamento. Quanto à brancura, uma vez que este produtor-exportador reconheceu nas suas observações que os seus produtos têm uma brancura normal, não conseguiu explicar por que motivo se justificaria qualquer ajustamento a esse respeito. Consequentemente, estas alegações são rejeitadas.
(81)
Outro produtor-exportador alegou que a Comissão não tinha comparado algumas das suas vendas de exportação com o valor normal do produto que mais se assemelhava adequado. Seria o caso das exportações que diziam respeito a vendas de produtos decorados, através de um comerciante independente que teria, alegadamente, fornecido a decoração (decalques) a título gratuito. Consequentemente, o preço de exportação não incluiu o custo da decoração, pelo que deveria ter sido comparado com o valor normal estabelecido para os produtos não decorados ou, em alternativa, com o valor normal médio das mercadorias decoradas e não decoradas.
(82)
Recorde-se que o custo de produção não é um fator pertinente para a comparabilidade dos preços, que se baseia exclusivamente numa comparação entre o valor normal e o preço de exportação de produtos similares. Resulta também claramente das informações prestadas que os produtos exportados em causa eram, na verdade, decorados, embora o produtor-exportador não tenha, alegadamente, suportado os custos integrais associados ao valor acrescentado que poderá ser atribuído à decoração. Contudo, não se trata de um fator suscetível de justificar um ajustamento dos preços para ter em conta as diferenças entre características físicas relativamente ao produto similar no país análogo. Em qualquer caso, atendendo a que esta alegação foi apresentada numa fase adiantada do processo, os dados comunicados em apoio da alegação não podem ser verificados. Por conseguinte, a alegação é rejeitada.
(83)
Tendo em conta a grande variedade de combinações possíveis de conjuntos de artigos para serviço de mesa, de cerâmica, produzidos e vendidos na RPC e no Brasil, respetivamente, considerou-se necessário, para garantir uma comparabilidade de preços equitativa, agrupar diferentes conjuntos com base no número e no tipo de artigos combinados num conjunto. O preço de venda médio no mercado interno no país análogo para as várias combinações de conjuntos assim agrupados foi comparado com o preço de exportação para as combinações de conjuntos abrangidas por esses grupos.
(84)
Um produtor-exportador alegou que, devido à grande variedade de combinações de produtos passíveis de constituir um conjunto, a metodologia de agrupamento não permitiria uma comparação de preços equitativa, já que não teria em conta as características de cada elemento constituinte do conjunto. Por conseguinte, este produtor-exportador alegou que os conjuntos deveriam ser excluídos do cálculo da margem de dumping.
(85)
Recorde-se que os cálculos de dumping para conjuntos têm como base uma comparação do preço médio por quilo e não peça a peça. Não é, portanto, necessário definir a combinação exata das diferentes peças em cada conjunto para efetuar uma comparação de preços equitativa, no que se refere aos conjuntos. A metodologia de agrupamento utilizada tem em conta as características de base das diferentes combinações de conjuntos, na medida em que os conjuntos são identificados, por exemplo, como sendo de café e/ou chá, jantar ou outros conjuntos, assim como o número de peças combinadas. Nestas circunstâncias, considera-se que foi efetuada uma comparação equitativa no que respeita aos conjuntos, na aceção do artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Assim sendo, essa alegação não pode ser aceite.
(86)
Além disso, como descrito no considerando 99 do regulamento provisório, o inquérito estabeleceu que os produtores-exportadores chineses classificam geralmente os seus produtos até cinco categorias diferentes, de A a E, com diferenças de preço significativas. A grande maioria das exportações para a União consiste, porém, nas categorias A, B ou C, ou numa combinação destas. No entanto, essa classificação não é universal, nem se baseia em qualquer norma globalmente reconhecida em toda a indústria: é específica de cada empresa, permitindo uma diferenciação de preços. Por outro lado, o produtor do país análogo vende apenas o equivalente à categoria A no mercado interno brasileiro, pelo que se constatou que a comparabilidade dos preços foi afetada. Por conseguinte, o preço de exportação foi ajustado em alta, a fim de corresponder ao nível da categoria A chinesa, de modo a ser comparável com o produto vendido pelo produtor análogo no mercado brasileiro. O nível deste ajustamento foi estabelecido individualmente para cada uma das empresas incluídas na amostra, sempre que adequado e com base na diferença de preço real e verificada entre as diferentes categorias.
(87)
Na sequência da divulgação final, um produtor-exportador incluído na amostra deu-se a conhecer e alegou que partes das suas vendas de exportação, que eram vendidas através de um comerciante não coligado, consistiam numa combinação da categoria A e B, pelo que deveriam também ser ajustadas ao nível de preço da categoria A. Defendeu que a diferença de preço ascendia a 25 %, tendo fornecido cópias de faturas e cotações de preços como elementos de prova de apoio.
(88)
Contudo, estas informações não foram facultadas nem durante o inquérito, incluindo na visita de verificação, nem após a divulgação das conclusões provisórias da Comissão. Pelo contrário, durante todo o inquérito, este produtor indicou ter exportado exclusivamente produtos de categoria A. Não foi fornecida uma lista integral dos preços, apesar de tal lhe ter sido solicitado no questionário, que permitisse quantificar a alegada diferença de preço entre as diferentes categorias, tendo apenas sido fornecido um número limitado de cotações de preços. Nestas circunstâncias e atendendo a que foram facultadas numa fase muito adiantada do processo, a fiabilidade destas informações é questionável, não podendo estas, em qualquer caso, ser verificadas. Assim, a alegação é rejeitada.
(89)
Em segundo lugar, como descrito no considerando 98 do regulamento provisório, examinou-se se era justificável um ajustamento para ter em conta o estádio de comercialização ao abrigo do artigo 2.o, n.o 10, alínea d), do regulamento de base. Apurou-se que o preço de exportação corresponde a um estádio de comercialização diferente do valor normal, já que as exportações chinesas foram essencialmente realizadas a nível grossista, ao passo que as vendas no mercado interno do país análogo foram também efetuadas a nível retalhista. O inquérito estabeleceu ainda que, em ambos os mercados, os diferentes canais de distribuição afetaram o nível de preços, afetando assim a comparabilidade de preços equitativa entre o preço de exportação e o valor normal. Consequentemente, a fim de proceder a uma comparação equitativa entre o preço de exportação e o valor normal, este último foi estabelecido numa base por tipo do produto e ajustado a cada estádio de comercialização, utilizando para tal as diferenças de preço apuradas entre os diferentes estádios de comercialização no país análogo. Recorde-se que no regulamento provisório, sempre que adequado, se procedeu a um novo ajustamento para ter em conta o estádio de comercialização, com base na diferença de preço verificada relativamente às quantidades vendidas em cada estádio de comercialização (considerando 98 do regulamento provisório). Este novo ajustamento foi considerado justificado, dado que, na fase provisória, o inquérito tinha indicado que, embora a maioria das vendas de exportação chinesas tivesse sido feita em grandes quantidades, a maioria das vendas no mercado interno fora feita em quantidades mais pequenas, dando origem a diferenças de preços no mesmo estádio de comercialização. Contudo, um inquérito mais aprofundado e uma análise mais pormenorizada das operações de venda no mercado interno no país análogo, demonstraram que, contrariamente às conclusões provisórias, o rácio de quantidades pequenas e grandes vendidas pelo produtor análogo é similar ao dos produtores-exportadores chineses. Assim, este ajustamento deixou de ser considerado necessário ou justificado.
(90)
Em terceiro lugar, como descrito no considerando 100 do regulamento provisório, o inquérito estabeleceu que o produtor brasileiro apenas vende produtos de marca no mercado brasileiro, ao passo que os produtores-exportadores chineses não exportam produtos de marca, mas produtos com a assim chamada «marca própria» ou produtos genéricos de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica. Os produtos de marca são normalmente percecionados pelos clientes como produtos com um certo prestígio, com garantia de qualidade e design, justificando assim preços de mercado mais elevados, enquanto os produtos genéricos e/ou marca própria, embora tendo as mesmas características físicas e técnicas, são normalmente vendidos a preços consideravelmente mais baixos. Embora o valor acrescentado de um produto de marca não possa, em geral, ser quantificado exatamente em abstrato, pois varia de marca para marca e depende de diversos fatores, como a perceção dos clientes, a notoriedade da marca (brand recognition) e outros fatores não quantificáveis, o produtor brasileiro confirmou, neste caso particular, que os seus produtos de marca podem ser vendidos a preços significativamente mais elevados no mercado brasileiro do que outros produtos sem marca. Além disso, um relatório sobre o mercado brasileiro de artigos para serviço de mesa ou de cozinha confirmou que os clientes brasileiros são extremamente sensíveis às marcas e que o produtor do país análogo brasileiro é um produtor estabelecido há já muito tempo e muito conhecido. Atendendo a estes elementos, foi efetuado um ajustamento do valor normal no sentido da baixa, de 40 % do preço de venda no mercado interno, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, alínea k), do regulamento de base.
(91)
No que diz respeito ao ajustamento acima referido, recorde-se que dois produtores-exportadores questionaram a base para o ajustamento realizado, bem como o nível do ajustamento (ver considerando 67). No entanto, é incontestável que o preço de venda de um produto de marca é mais elevado do que o de um produto idêntico sem marca, o que afeta a comparabilidade dos preços. Além disso, para além das informações facultadas pelo produtor do país análogo, os dados reais e verificados sobre preços de um produtor colaborante na Tailândia, bem como as informações recebidas de um produtor da União após a divulgação provisória, confirmaram que o nível do ajustamento é adequado. Em especial, constatou-se que a situação do mercado da Tailândia era comparável à do mercado brasileiro, uma vez que existe apenas um pequeno número de marcas bem conhecidas e estabelecidas há muito tempo. Por conseguinte, estas alegações não podem ser aceites.
(92)
Após a divulgação final, nenhum produtor-exportador manteve a sua objeção relativamente a este ajustamento, enquanto a associação dos autores da denúncia alegou que o ajustamento para ter em conta a marca seria demasiado elevado, em especial no que respeita aos produtos que não de porcelana. Em apoio dessa alegação, a autor da denúncia referiu listas de preços e informações fornecidas por alguns produtores da União.
(93)
Embora as informações apresentadas confirmem as conclusões da Comissão de que o valor acrescentado de uma marca num determinado mercado é específico da empresa/marca, as informações fornecidas não são de molde a pôr em causa o nível de ajustamento que foi determinado para os produtos de marca vendidos pelo produtor análogo no mercado interno brasileiro, já que as informações fornecidas apenas diziam respeito ao mercado da União. Atendendo ao número elevado de produtores da União, à diversidade do mercado da União com as suas diferenças regionais, igualmente no que respeita à sensibilidade às marcas, bem com à elevada parte de mercado das importações chinesas, a situação do mercado da União é bastante diferente da do mercado brasileiro. Por conseguinte, à luz das considerações constantes dos considerandos 90 e 91, esta alegação não pode ser aceite.
(94)
Como descrito no considerando 101 do regulamento provisório, foram feitos outros ajustamentos, sempre que adequado, no que respeita a custos de transporte, seguro, movimentação e custos acessórios, embalagem, crédito, encargos bancários e comissões, em todos os casos em que se demonstrou afetarem a comparabilidade dos preços.
3.5. Margens de dumping
(95)
Na ausência de observações, confirma-se a metodologia utilizada para calcular as margens de dumping, como descrita nos considerandos 102 a 105 do regulamento provisório.
(96)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, a Comissão foi informada de que algumas empresas comerciais que não produzem o produto em causa tinham sido, por erro, nomeadas no anexo I do regulamento provisório, pelo que foram sujeitas ao direito de dumping estabelecido para os produtores-exportadores colaborantes. A Comissão informou essas empresas da sua intenção de as suprimir do anexo I, tendo-lhes dado a oportunidade de apresentar observações. Após ter analisado os comentários recebidos, várias empresas comerciais foram suprimidas do anexo I. Sempre que adequado, foram substituídas pelo produtor-exportador coligado colaborante.
(97)
Atendendo aos ajustamentos efetuados ao valor normal e ao preço de exportação, conforme referido nos considerandos 67 a 94, e na ausência de quaisquer outras observações, as margens de dumping definitivas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União, do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Direito (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Produtores-exportadores não colaborantes
17,9
Todas as outras empresas
36,1
4. PREJUÍZO
4.1. Período considerado
(98)
Após a divulgação final, várias partes interessadas reiteraram que o período considerado deveria ter início em 2009, em vez de 2008, uma vez que a crise económica teria tido início em 2008, pelo que a tendência entre 2009 e 2011 seria clara. No que respeita a esta alegação, é de salientar que 2009 não constitui um ano mais adequado para o início do período considerado, já que os efeitos da crise económica se fizeram sentir plenamente nesse ano, pelo que se registou uma quebra significativa do consumo, em comparação com 2008. A alegação é, assim, definitivamente rejeitada.
4.2. Produção da União e indústria da União
(99)
Numa apresentação conjunta, vários importadores contestaram o método utilizado para calcular o valor da produção da União indicado no considerando 108 do regulamento provisório. Várias partes interessadas reiteraram estas observações após a divulgação final. Em especial, consideraram que os autores da denúncia não cumpririam o requisito de representatividade, já que as estatísticas PRODCOM disponíveis sugeririam que a produção da União do produto similar seria muito mais elevada que o valor de 240 200 toneladas mencionado no referido considerando, pelo que os autores da denúncia representariam menos de 25 % da produção da União do produto similar. Essas partes tinham calculado o valor da produção da União em 313 187 toneladas durante o PI, tendo chegado a esse número mediante a utilização de dados PRODCOM completos sobre artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de porcelana, e efetuando um ajustamento de 20 % no sentido da baixa para os artigos para serviço de mesa ou de cozinha que não de porcelana, por analogia com a metodologia aplicada pelo autor da denúncia e no inquérito, para estabelecer os volumes de importação.
(100)
A este respeito, é de notar que, em primeiro lugar, no quadro da análise legal de uma denúncia anti-dumping e em conformidade com o artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, os serviços da Comissão efetuaram um exame de representatividade exaustivo antes do início do inquérito. A Comissão analisou os dados da denúncia e contactou todos os produtores da União conhecidos, solicitando-lhes que fornecessem também dados sobre a produção, para além da sua posição relativamente à denúncia, e que assistissem a Comissão na identificação de outros potenciais produtores, caso os houvesse. As associações de produtores também forneceram informações sobre a produção.
(101)
Em relação a esta alegação, é de notar ainda que a fonte dos dados e a metodologia utilizadas para o valor da produção da União em cada um dos anos do período considerado foram igualmente explicadas no considerando 107 do regulamento provisório, isto é, em consonância com o ocorrido na fase da denúncia, o valor baseia-se nos dados fornecidos pelas associações europeias e nacionais, cruzados com os dados facultados por produtores individuais, bem como com outras fontes estatísticas (em especial, PRODCOM).
(102)
Como explicado pelos autores da denúncia durante o inquérito, os dados fornecidos pela associação europeia basearam-se, no que respeita aos produtos de porcelana, em dados PRODCOM sobre artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de porcelana, uma vez que o código PRODCOM para este produto coincidia com os produtos de porcelana abrangidos pelo presente inquérito. Quanto aos produtos que não de porcelana, não foi possível utilizar a PRODCOM, porque abrangia muitos mais produtos fabricados do que os produtos que não porcelana abrangidos pelo presente inquérito. Por conseguinte, para esses produtos, as associações nacionais recolheram os dados pertinentes com base no seu conhecimento profundo dos respetivos mercados, tendo essas informações sido cruzadas com as da associação europeia antes de transmitir os números totais à Comissão. Estes números foram atualizados durante o inquérito. Além disso, o dossiê não confidencial incluía uma lista de todos os produtores conhecidos, tendo a atenção da Comissão sido apenas chamada para a existência de mais três produtores na Roménia. A disparidade entre as estatísticas PRODCOM e o número indicado, ou sejam, 240 200 toneladas, resulta do facto de a definição do produto objeto do presente inquérito não corresponder aos códigos dos dados estatísticos PRODCOM, no que respeita aos produtos que não de porcelana, já que é muito mais restrito. No caso das estatísticas de importação do Eurostat, essa diferença poderia efetivamente ser contabilizada através de um ajustamento de 20 % no sentido da baixa, mas tal não era adequado no caso dos números relativos à produção da UE constantes da base de dados PRODCOM. Em especial, os valores PRODCOM relativos a dois Estados-Membros pareceriam ser largamente sobrestimados, se se aplicasse a mesma metodologia.
(103)
Por conseguinte, a metodologia utilizada pelas partes em causa e referida no considerando 99 é incorreta. Acresce que não foram apresentados quaisquer elementos de prova de que a produção, tal como comunicada por qualquer um dos Estados-Membros, nomeadamente os dois Estados-Membros acima referidos, e incluída no dossiê não confidencial seria subestimada. É também de salientar que, para alguns Estados-Membros, os dados fornecidos pela associação europeia e utilizados no presente inquérito eram significativamente mais elevados do que se tivessem sido utilizados dados PRODCOM ajustados. Tendo em conta o que precede, não existem razões para duvidar dos números da produção comunicados no presente inquérito e do resultado do exame de representatividade.
(104)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 107 e 108 do regulamento provisório.
4.3. Consumo da União
(105)
Numa apresentação conjunta, vários importadores contestaram os valores relativos ao consumo da União apresentados no considerando 110 do regulamento provisório. Essa alegação baseava-se na utilização incorreta dos dados estatísticos PRODCOM sobre produção e vendas da União, como explicado no ponto 4.2, pelo que é rejeitada.
(106)
No entanto, ao verificar novamente as estatísticas de importação do Eurostat, apurou-se que estas tinham sido atualizadas desde a instituição das medidas provisórias, o que conduziu a algumas alterações menores. Por conseguinte, por uma questão de exaustividade, com base nessas estatísticas de importação do Eurostat atualizadas e nessas observações sobre as vendas da indústria da União no mercado da União, o consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
Volume (toneladas)
2008
2009
2010
PI
Consumo da União
826 897
687 587
750 828
727 411
Índice (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 109 e 111 a 112 do regulamento provisório.
4.4. Importações provenientes do país em causa
4.4.1. Volume, preço e parte de mercado das importações objeto de dumping provenientes do país em causa
(108)
Numa apresentação conjunta, vários importadores contestaram os valores apresentados no considerando 113 do regulamento provisório. Essa alegação baseava-se na utilização incorreta dos dados estatísticos PRODCOM, pelo que é rejeitada.
(109)
Com base nas estatísticas de importação do Eurostat atualizadas (ver considerando 106), o volume, a parte de mercado e os preços médios das importações do produto em causa evoluíram da seguinte forma:
Quadro 2
Importações provenientes da RPC
2008
2009
2010
PI
Volume de importações (toneladas)
535 593
449 325
516 624
486 170
Índice (2008 = 100)
100
84
96
91
Parte de mercado %
64,8
65,3
68,8
66,8
Preço médio das importações (EUR/tonelada)
1 274
1 307
1 473
1 498
Índice (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Os volumes, valores e tendências atualizados são praticamente idênticos aos analisados no regulamento provisório. A parte de mercado das importações chinesas aumentou de 64,8 %, em 2008, para 66,8 % no PI. O preço de importação aumentou quase 18 % durante o período considerado, passando de 1 274 EUR/tonelada para 1 498 EUR/tonelada.
(111)
Uma parte alegou uma total falta de correlação entre os preços e os volumes das importações chinesas. A este respeito, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 3, do regulamento de base, ter-se-á em conta se se verificou um aumento significativo das importações objeto de dumping, quer em termos absolutos quer relativamente à produção ou ao consumo na União. No que respeita aos efeitos nos preços das importações objeto de dumping, considerar-se-á se houve uma subcotação importante dos preços provocada pelas importações objeto de dumping, em comparação com os preços de um produto similar da indústria da União ou se, pelo contrário, essas importações têm como efeito depreciar significativamente os preços ou impedir aumentos significativos de preços que, de outro modo, teriam ocorrido. Por si sós, nenhum destes elementos fornece uma indicação determinante suficiente.
(112)
No contexto acima descrito, convém notar o seguinte: em primeiro lugar, na altura em que o consumo da União recuperou (2009-2010), registou-se um aumento significativo dos preços das importações chinesas - o que parece sugerir a existência de uma correlação. Mais importante ainda, a evolução dos preços chineses durante o período considerado deve ser avaliada no contexto de uma diferença de preços muito significativa, já existente em 2008, e que é ilustrada pelos preços médios das importações chinesas (quadro 2) e pelos preços médios de venda da União (quadro 9) indicados no regulamento provisório. Estas diferenças de preços elevadas são confirmadas pelos níveis elevados de subcotação dos preços durante o PI. O aumento do preço, por conseguinte, não impediu que as importações chinesas ganhassem parte de mercado durante o período considerado. Com efeito, essas importações continuaram a exercer uma forte pressão sobre os preços da indústria da União, tendo estes baixado 12 % durante o período considerado. Por conseguinte, esta observação não pode ser aceite.
(113)
No que se refere à evolução dos preços de importação (aumento) e do volume de importações (diminuição) de 2008 a 2011 e em 2012, destacada por um grupo de produtores-exportadores chineses incluídos na amostra, a tendência observada de aumento dos preços médios de importação não é de molde a comprometer a conclusão sobre a existência de dumping prejudicial durante o PI. No que se refere à evolução dos volumes das importações chinesas, e como já referido no considerando 114 do regulamento provisório e de novo no considerando 109, o indicador relativo à parte de mercado mostra um aumento da parte de mercado das importações chinesas de 2 pontos percentuais. Além disso, como explicado com mais pormenor nos considerandos 116 e 117 do regulamento provisório e no considerando 111, registou-se uma importante subcotação dos preços pelas importações chinesas.
4.4.2. Subcotação dos preços
(114)
Na sequência da divulgação provisória, várias partes interessadas pediram informações mais pormenorizadas sobre os cálculos da subcotação dos preços que as já facultadas no considerando 116 do regulamento provisório. Na medida em que a natureza sensível dessa informação e o facto de ter sido concedido o anonimato aos produtores da União o permitiu, foram fornecidas informações adicionais.
(115)
Por analogia com a decisão adotada após a instituição de medidas provisórias de excluir das listas de exportação alguns produtos atípicos para efeitos de cálculo de dumping (ver considerando 69), esses produtos foram igualmente excluídos das listas de exportação utilizadas para os cálculos do prejuízo. Esta alteração produziu apenas um pequeno efeito nas margens de subcotação, que se mantiveram, assim, dentro do mesmo intervalo referido no considerando 117 do regulamento provisório.
(116)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 113 a 117 do regulamento provisório.
4.5. Situação da indústria da União
4.5.1. Aspetos gerais
(117)
Várias partes afirmaram que o facto de vários fatores de prejuízo terem melhorado entre 2009 ou 2010 e o PI mostra que a indústria da União está a evoluir positivamente. Contudo, é de salientar que esta análise é incompleta, ignorando a evolução desses fatores ao longo de todo o período considerado. As explicações apresentadas no considerando 23 do regulamento provisório devem ser também tidas em conta a este respeito.
(118)
A pedido de uma parte interessada, confirma-se que os indicadores macroeconómicos foram avaliados ao nível de toda a indústria da União, enquanto os indicadores microeconómicos foram analisados ao nível dos produtores da União incluídos na amostra, incluindo empresas que não os autores da denúncia.
(119)
A CCCLA defendeu que os indicadores micro e macroeconómicos apresentados no regulamento provisório não seriam representativos, uma vez que a produção total da União seria muito mais elevada do que os números utilizados no presente inquérito. Contudo, atendendo à análise e às conclusões formuladas no ponto 4.2, este argumento é rejeitado.
(120)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 118 a 121 do regulamento provisório.
4.5.2. Indicadores macroeconómicos
4.5.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(121)
Tal como mencionado no ponto 4.1, vários importadores contestaram os valores relativos à produção apresentados no considerando 122 do regulamento provisório. No entanto, esses valores foram objeto de uma verificação cruzada, tendo sido confirmados.
(122)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 122 a 124 do regulamento provisório.
4.5.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(123)
A atualização do quadro 2 não tem qualquer incidência sobre os quadros 4 e 5 do regulamento provisório.
(124)
Na ausência de observações pertinentes sobre os volumes de vendas e a parte de mercado, confirmam-se os considerandos 125 e 126 do regulamento provisório.
4.5.2.3. Emprego e produtividade
(125)
Numa apresentação conjunta, vários importadores contestaram os valores relativos ao emprego e à produtividade apresentados nos considerandos 127 e 128 do regulamento provisório, alegando que não estariam em conformidade com a situação espelhada por certas estatísticas do Eurostat (8).
(126)
Contudo, os valores relativos a ambos os indicadores foram objeto de uma verificação cruzada e considerados corretos. Os valores apresentados pelas partes eram demasiado amplos e não se relacionavam com a produção do produto similar. Na ausência de quaisquer outras observações sobre emprego e produtividade, confirmam-se os considerandos 127 e 128 do regulamento provisório.
4.5.2.4. Amplitude da margem de dumping
(127)
Na ausência de quaisquer observações sobre a amplitude da margem de dumping, confirma-se o considerando 129 do regulamento provisório.
4.5.3. Indicadores microeconómicos
4.5.3.1. Existências
(128)
Numa apresentação conjunta, vários importadores contestaram os valores relativos às existências apresentados no considerando 130 do regulamento provisório, bem como a sua pertinência, em comparação com os dados disponíveis ao público no que respeita a certos produtores da União. Também discordaram da afirmação de que a indústria da União funciona essencialmente por encomenda.
(129)
No que respeita ao trabalho por encomenda, o inquérito confirmou que foi esse efetivamente o caso dos produtores da União incluídos na amostra, tratando-se de uma prática normal no setor. Além disso, os valores relativos às existências no regulamento provisório diziam respeito ao valor verificado das existências dos produtores da União incluídos na amostra, que é considerado como sendo o valor mais fiável.
(130)
Após a divulgação final, as observações acima mencionadas foram reiteradas, não tendo sido, no entanto, apresentados quaisquer novos argumentos. Na ausência de quaisquer outras observações sobre as existências, confirma-se o considerando 130 do regulamento provisório.
4.5.3.2. Preços de venda
(131)
Na ausência de quaisquer observações sobre os valores relativos aos preços de venda, como indicados no regulamento provisório, confirma-se o considerando 131 do regulamento provisório.
4.5.3.3. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital e salários
(132)
Após a divulgação das conclusões, foi detetado um erro material no cálculo do lucro líquido da indústria da União e do retorno dos investimentos (RI). Esse erro foi corrigido e os valores revistos são os seguintes:
Quadro 3
2008
2009
2010
PI
Lucro líquido das vendas da União a clientes independentes (% do volume de negócios líquido)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Índice (2008 = 100)
100
74
-13
84
RI (lucro líquido em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Índice (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
A correção supra não afeta substancialmente as conclusões provisórias, no que se refere a estes dois indicadores. No entanto, o nível de lucro médio ponderado dos produtores incluídos na amostra foi, durante o período considerado, ligeiramente inferior ao estabelecido a título provisório, uma vez que baixou de 3,8 % para 3,2 % (e não de 4,2 % para 3,5 %). O retorno dos investimentos acompanhou, em grande medida, a tendência observada para o lucro, mas, como também referido por diversas partes interessadas após a divulgação final, durante o período considerado a sua evolução foi em grande medida positiva e não negativa.
(134)
Uma parte interessada questionou a situação frágil da indústria da União no início do período considerado, como indicado no considerando 134 do regulamento provisório. Essa parte alegou que apenas se poderia considerar o prejuízo causado pelo dumping e que não tinha sido estabelecida a existência de dumping para qualquer outro período que não 2011. No entanto, no considerando mencionado, a referência à situação da indústria da União foi efetuada apenas a fim de analisar se o lucro realizado no início do período considerado poderia ser tido em conta enquanto representação do lucro que a indústria realizaria normalmente. Concluiu-se que não é o caso.
(135)
Várias partes questionaram o nível de lucro de referência referido no considerando 135 do regulamento provisório e/ou propuseram outros parâmetros de referência (inferiores).
(136)
Um grupo de produtores-exportadores chineses afirmou que o nível de lucro durante o PI seria uma boa taxa de rendibilidade. Essa alegação não foi, porém, fundamentada. Outra parte afirmou também que os níveis de lucro referidos no regulamento provisório poderiam ser considerados níveis normais, baseando-se para tal nos dados sobre lucro de um produtor alemão entre 1999 e 2007 disponíveis ao público. Uma outra parte interessada, ainda, declarou que o nível de lucro do PI referido no regulamento provisório poderia ser considerado «normal» com base nas conclusões de um estudo da Comissão (9), que incluía dados sobre lucro relativos a um produtor alemão entre 2004 e 2007. Foram recebidas alegações semelhantes após a divulgação final.
(137)
A este respeito, recorde-se que o regulamento provisório concluiu que o lucro realizado no início do período considerado não pode ser considerado como lucro normal, uma vez que a indústria da União já estava, então, numa situação frágil, como se explica no considerando 134 do regulamento provisório. Além disso, verificou-se que os dados sobre lucro em 1999-2007 do produtor alemão atrás referido, disponíveis ao público, diziam respeito não só às atividades transformadoras de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, mas também a outros segmentos importantes. Quanto ao estudo da Comissão referido no considerando 136, verificou-se que este não era uma base pertinente para a determinação da rendibilidade, atendendo aos seus âmbito, objetivo e calendário. Por exemplo, em relação ao produto em causa, referiu apenas a situação relativa aos lucros de uma empresa. Por último, as três afirmações referidas no considerando 136, que são contrariadas pelas afirmações mencionadas no considerando 141, não são suficientemente fundamentadas. Por conseguinte, confirma-se que a taxa de lucro de 3,2 % observada durante o PI não podia ser considerada aceitável para este produto.
(138)
Uma parte interessada afirmou que se deveria utilizar os níveis de lucro dos setores retalhistas suecos da decoração de interiores, do mobiliário e/ou do setor alimentar como valor de referência. No entanto, tendo em conta, nomeadamente, a disparidade entre os níveis de investimento nos setores de fabrico e retalhista em causa, essa alegação deve ser rejeitada.
(139)
Após a divulgação final, uma parte defendeu que o lucro de 6 % considerado razoável no inquérito sobre o calçado não seria adequado como nível de lucro normal também no caso em apreço, uma vez que tinha sido estabelecido em 2006, quando as circunstâncias económicas eram muito mais favoráveis que em 2013. Este argumento não pode ser aceite. Em primeiro lugar, a parte refere-se às circunstâncias económicas em geral e não à situação específica do mercado dos artigos para serviço de mesa. Embora tenha, de facto, diminuído significativamente em 2009, o consumo recuperou desde então de forma considerável. Mais importante ainda, a evolução do consumo não deve ser entendida isoladamente. Atendendo ao elevado volume de importações objeto de dumping (parte de mercado de 66,8 %), ao nível de dumping (margens de dumping compreendidas entre 13,1 % e 36,1 %) e ao nível de subcotação (entre 26,5 % e 47,6 %), a situação concorrencial no mercado da União teria sido muito diferente, caso as importações tivessem sido realizadas a preços que não de dumping. Por conseguinte, este argumento deve ser rejeitado.
(140)
Algumas outras partes sugeriram que se usasse o valor de referência utilizado noutro inquérito anti-dumping, ou seja, no inquérito relativo às importações de ladrilhos de cerâmica (10). Foram recebidas observações semelhantes após a divulgação final. Note-se, contudo, que os ladrilhos de cerâmica, contrariamente ao calçado de couro e aos artigos para serviço de mesa, não podem ser considerados, da mesma forma, como um produto de consumo. Por exemplo, o ritmo a que os agregados familiares compram ou substituem artigos para serviço de mesa e a forma como são comercializados e eventualmente vendidos aos consumidores aproximam-se mais dos do calçado de couro que dos dos ladrilhos de cerâmica. O pedido para utilizar o lucro-alvo aplicado também no inquérito relativo aos ladrilhos de cerâmica é, por conseguinte, rejeitado.
(141)
Os autores da denúncia declararam que o nível de lucro de referência deveria ser bastante superior a 10 %, já que o fabrico de artigos para serviço de mesa ou de cozinha é uma atividade capital-intensiva, que, além disso, exige um elevado grau de investimentos novos e de inovação. Embora se confirme que, de facto, a indústria em causa é capital-intensiva e necessita de investimento contínuo, as informações apresentadas para fundamentar esta alegação não foram de molde a alterar o valor de referência utilizado provisoriamente. O inquérito não pôde concluir que esse valor de referência seria o mais adequado para todos os produtores da União.
(142)
Um grupo de importadores contestou os valores sobre rendibilidade do regulamento provisório e calculou a rendibilidade com base nos valores relativos ao custo de produção, nos valores relativos aos preços e volume de vendas da União, e nos valores relativos aos preços de venda das exportações no regulamento provisório, tendo chegado à conclusão de que a indústria da União teria, na realidade, realizado um lucro de 6 % durante o PI. Contudo, este cálculo é incorreto, dado que combinou dados provenientes de várias fontes (produtores da União incluídos na amostra, indústria da União no seu conjunto e Eurostat).
(143)
Na ausência de quaisquer outras observações pertinentes, confirmam-se os considerandos 132 a 137 do regulamento provisório.
4.5.3.4. Custo de produção
(144)
Numa apresentação conjunta, vários importadores consideraram que os valores relativos ao custo de produção no considerando 138 do regulamento provisório não acompanharam a evolução dos custos da mão de obra e da energia registada pelo Eurostat. As partes sublinharam que os custos da mão de obra aumentaram nos Estados-Membros. Do mesmo modo, a evolução do custo da energia na União não seria compatível com uma diminuição dos custos de produção.
(145)
A este respeito, é de salientar que os custos da energia e da mão de obra fornecidos pelas partes eram demasiado abrangentes. Além disso, o facto de a indústria da União conseguir reduzir o custo de produção durante um período em que a tendência geral era a inversa demonstra os esforços extraordinários desenvolvidos pela indústria da União para reduzir os custos e manter a sua competitividade.
(146)
Os valores relativos ao custo de produção facultados no regulamento provisório representam os custos de produção verificados dos produtores da União incluídos na amostra. Na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o considerando 138 do regulamento provisório.
4.5.3.5. Conclusão sobre o prejuízo
(147)
Diversas partes contestaram a conclusão sobre o prejuízo apresentada no regulamento provisório, com base no facto de vários indicadores de prejuízo terem melhorado na última parte do período considerado. No entanto, esta questão não contradiz o facto de a maior parte dos indicadores de prejuízo terem sofrido uma deterioração durante o período considerado. A deterioração dos indicadores de prejuízo pode ser observada no que se refere à maior parte dos indicadores macroeconómicos, como volume de produção, capacidade, vendas a clientes independentes e emprego, bem como no que respeita aos indicadores de prejuízo relacionados com os resultados financeiros da indústria da União, nomeadamente rendibilidade e investimentos.
(148)
Na ausência de outras observações, confirmam-se os considerandos 139 a 143 do regulamento provisório.
5. NEXO DE CAUSALIDADE
5.1. Introdução
(149)
Na ausência de quaisquer observações sobre o considerando 144 do regulamento provisório, confirma-se o teor do mesmo considerando.
5.2. Efeito das importações objeto de dumping
(150)
Diversas partes interessadas contestaram a conclusão formulada no considerando 148 do regulamento provisório. No entanto, embora algumas das percentagens destacadas nos considerandos 145 e 147 do regulamento provisório tenham sido ligeiramente revistas, como explicado supra, tal não altera os factos e as conclusões contidos nos considerandos 145 a 148 do regulamento provisório.
(151)
Com efeito, tendo em conta a evolução da parte de mercado das importações chinesas objeto de dumping, é evidente que não existe qualquer contradição entre o considerando 147 do regulamento provisório, em especial no que se refere à declaração de que a diminuição dos preços de venda da indústria da União no mercado da União e de a sua rendibilidade pode ser atribuída à depressão dos preços provocada no mercado da União pelas importações objeto de dumping provenientes da RPC, e os movimentos na parte de mercado da indústria da União, tal como alegado por uma das partes.
(152)
Além disso, o facto de os preços das importações provenientes da RPC terem aumentado durante o período considerado, como salientado por várias partes, não põe em causa a conclusão relativamente à subcotação e ao dumping prejudicial durante o período de inquérito.
(153)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o efeito das importações objeto de dumping, confirmam-se os considerandos 145 a 148 do regulamento provisório.
5.3. Efeito de outros fatores
5.3.1. Importações de países terceiros que não o país em causa
(154)
Como mencionado no considerando 106, os dados sobre importação do Eurostat foram atualizados após a instituição das medidas provisórias. Ao cruzar esses novos dados com os dados anteriores incluídos no regulamento provisório, foi detetado um erro material no cálculo dos valores referentes às importações provenientes da Tailândia e da Turquia. Esse erro foi corrigido e, consequentemente, os números definitivos referentes às importações do produto similar provenientes de países terceiros, com base nos dados do Eurostat, são os seguintes:
Quadro 4
2008
2009
2010
PI
Volume das importações provenientes de todos os outros países (toneladas)
100 972
81 464
81 595
89 146
Índice (2008 = 100)
100
81
81
88
Parte de mercado (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Preço médio das importações (EUR/tonelada)
2 378
2 354
2 590
2 519
Índice (2008 = 100)
100
99
109
106
Volume das importações originárias da Turquia (t)
26 978
25 303
25 485
29 336
Índice (2008 = 100)
100
94
94
109
Parte de mercado (%)
3,3
3,7
3,4
4
Preço médio das importações (EUR/tonelada)
2 776
2 649
2 802
2 855
Índice (2008 = 100)
100
95
101
103
Volume de importações provenientes da Tailândia (toneladas)
25 916
20 660
20 600
25 213
Índice (2008 = 100)
100
80
79
97
Parte de mercado (%)
3,1
3
2,7
3,5
Preço médio das importações (EUR/tonelada)
1 246
1 183
1 403
1 356
Índice (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
As importações provenientes de países terceiros diminuíram 12 % durante o período considerado, tendo a parte de mercado dessas importações permanecido relativamente estável.
(156)
É de assinalar que os preços médios de importação de outros países terceiros aumentaram 6 % durante o período considerado, mantendo-se consistentemente superiores ao preço médio de venda das vendas de exportação chinesas (em 68 % durante o PI).
(157)
Antes da publicação do regulamento provisório, a CCCLA observou que as importações provenientes da Turquia teriam aumentado 8 % entre 2010 e 2011, sendo os preços de importação da Turquia alegadamente apenas cerca de 20 % superiores aos preços de importação da RPC. Várias partes contestaram, então, a conclusão do regulamento provisório em relação às importações provenientes da Turquia.
(158)
Atendendo à existência de um erro material manifesto no regulamento provisório no que se refere aos dados transmitidos sobre as importações turcas e aos dados atualizados expostos supra, nada sugere que as importações turcas, considerando os seus preços e a parte de mercado, sejam de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as exportações chinesas do produto em causa e o prejuízo sofrido pela indústria da União. Convém também assinalar que a não inclusão das importações provenientes da Turquia na denúncia não pode ser considerada discriminatória, uma vez que, na fase inicial, não existiam elementos de prova suficientes de dumping, prejuízo e nexo de causalidade, no que respeita às importações provenientes da Turquia.
(159)
A parte de mercado das importações provenientes da Tailândia nunca atingiu mais de 3,5 % durante o período de inquérito.
(160)
Pelas razões acima expostas, conclui-se que as importações provenientes de outros países terceiros não afetaram de forma importante a situação da indústria da União, de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
5.3.2. Segmentos de mercado
(161)
Na ausência de quaisquer novas observações sobre os segmentos de mercado, confirmam-se os considerandos 156 a 158 do regulamento provisório.
5.3.3. Consumo e procura
(162)
Uma parte sugeriu que o prejuízo poderia ser atribuído a uma redução a longo prazo na procura dos produtos produzidos na União. Porém, o inquérito não confirmou essa tendência, como já explicado no considerando 112 do regulamento provisório.
(163)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o consumo e a procura, confirmam-se os considerandos 159 a 166 do regulamento provisório.
5.3.4. Exportações da indústria da União
(164)
Uma parte salientou que os preços médios de exportação da União eram inferiores aos preços médios de venda no mercado da União durante o período considerado. Tal poderia ter afetado a capacidade de a indústria da União fazer novos investimentos ou contratar novos trabalhadores. Após a divulgação definitiva, foi reiterado um argumento semelhante. No entanto, como já referido no considerando 169 do regulamento provisório, a maior parte dos indicadores de prejuízo não pode ser afetada pelos resultados das vendas de exportação. Acresce que se pode igualmente argumentar que essas vendas foram uma forma de compensar, parcialmente, o prejuízo sofrido no mercado da União. Além disso, como os preços médios foram calculados dividindo o valor total das vendas do produto similar pelo volume total dessas vendas, se se comparar uma gama diferente de produtos das vendas no mercado da União com as vendas de exportação, os valores médios das vendas podem igualmente registar globalmente diferenças significativas. Por último, estas vendas de exportação representaram menos de 37 % dos volumes de vendas globais da indústria daUnião, ou seja, o mercado dominante para a indústria da União continuou a ser destacadamente o mercado interno da União. O argumento de que estas vendas de exportação causaram prejuízo à indústria da União, de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações provenientes da RPC e o prejuízo sofrido pela indústria da União é, por conseguinte, rejeitado.
(165)
Na ausência de quaisquer novas observações sobre as exportações da indústria da União, confirmam-se os considerandos 167 a 170 do regulamento provisório.
5.3.5. Eliminação dos contingentes de importação
(166)
Na sequência das medidas provisórias, outra parte sugeriu que a abolição dos contingentes de importação teria tido um impacto nos produtores da União durante o período considerado. Contudo, não foram avançados novos elementos suscetíveis de alterar a conclusão apresentada no considerando 173 do regulamento provisório.
(167)
Na ausência de quaisquer novas observações fundamentadas sobre a eliminação dos contingentes de importação, confirmam-se os considerandos 171 a 173 do regulamento provisório.
5.3.6. Práticas anticoncorrenciais no mercado da União
(168)
Na sequência da instituição das medidas provisórias, diversas partes insistiram que nem o inquérito em matéria de cartéis lançado pelas autoridades alemãs referido no considerando 175 do regulamento provisório nem a coima aplicada ao cartel referida nesse considerando teriam sido devidamente tidos em conta. Em relação a estas alegações, pode acrescentar-se o seguinte ao que já foi enunciado nos considerandos 174 e 175 do regulamento provisório.
(169)
O inquérito alemão em matéria de cartéis, que inquiriu sobre uma alegada fixação de preços entre julho de 2005 e fevereiro de 2008, está ainda em curso. Uma vez que foi concedida confidencialidade aos produtores da União e os resultados finais do inquérito em curso ainda não foram divulgados ao público, não é possível formular observações sobre os pormenores da análise efetuada. Contudo, pode confirmar-se que nenhum dos produtores da União incluídos na amostra está abrangido por esse inquérito em curso. O inquérito concluiu ainda que os indicadores microeconómicos não foram afetados pelas práticas objeto de inquérito e que os indicadores macroeconómicos o terão eventualmente sido apenas numa medida muito limitada.
(170)
No que diz respeito às conclusões relativas a cartéis em matéria de equipamentos e acessórios para casas de banho, é de recordar que este cartel de fixação de preços esteve ativo entre 1992 e 2004 e que apenas um dos produtores sancionados tem atividades também no setor dos artigos para serviço de mesa ou de cozinha. Os dados fornecidos por este produtor no âmbito da representatividade e do prejuízo não são influenciados pelas práticas de cartel, já que apenas foram utilizados os dados relativos à secção de artigos para serviço de mesa ou de cozinha deste produtor e não os seus dados consolidados. Por conseguinte, a coima relacionada com este cartel não afetou os dados fornecidos por este produtor. É ainda de recordar que o período de fixação de preços teve lugar muito antes do período considerado. Uma vez que as identidades dos produtores da União são confidenciais, não é possível divulgar se esta empresa está ou não incluída na amostra. No entanto, se um produtor da União incluído na amostra tivesse registado nas suas contas quaisquer entradas (por exemplo, uma coima aplicada ao cartel) que distorçam a sua situação em termos de prejuízo, para efeitos do presente inquérito, a autoridade responsável pelo inquérito teria isolado essas entradas, a fim de não distorcer os fatores de prejuízo pertinentes.
(171)
Consequentemente, são rejeitadas as alegações referentes ao impacto dos inquéritos em matéria de cartéis acima mencionados na análise do prejuízo e do nexo de causalidade.
(172)
Uma parte interessada referiu que existiam acordos de preços e repartições do mercado ilegais entre os produtores da União, não tendo, contudo, apresentado quaisquer elementos de prova em apoio dessa alegação, pelo que esta é rejeitada.
(173)
Na ausência de quaisquer novas observações sobre as práticas anticoncorrenciais no mercado da União, confirmam-se os considerandos 174 a 176 do regulamento provisório.
5.3.7. Métodos de produção
(174)
Na ausência de quaisquer novas observações sobre os métodos de produção, confirmam-se os considerandos 177 a 178 do regulamento provisório.
(175)
Um importador reiterou alegações semelhantes após a divulgação definitiva, tendo argumentado sobre a diferença entre os métodos de produção utilizados pelos produtores da União e os métodos mais artesanais utilizados pelas fábricas chinesas. No entanto, não foi avançado qualquer argumento de fundo suscetível de alterar a conclusão enunciada no considerando 178 do regulamento provisório, pelo que a alegação é definitivamente rejeitada.
5.3.8. Mercados de segunda mão
(176)
Na ausência de quaisquer novas observações sobre as exportações da indústria da União, confirmam-se os considerandos 179 a 180 do regulamento provisório.
5.3.9. Crise económica
(177)
Uma parte declarou que o considerando 183 do regulamento provisório forneceria uma análise incorreta da situação durante o período de recuperação económica, entre 2010 e 2011, e que o impacto da crise económica teria sido subestimado. Estas observações foram reiteradas após a divulgação final. No entanto, as alegações não foram fundamentadas. Convém igualmente salientar que, no considerando citado, se declarava que as importações objeto de dumping provenientes da RPC tinham intensificado o efeito da recessão económica. Quanto ao impacto da crise económica, o considerando 184 do regulamento provisório é claro quanto ao facto de a crise económica poder ter contribuído para o fraco desempenho da indústria da União, apesar de não ter sido de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e a situação de prejuízo que a indústria sofreu durante o PI.
(178)
Na ausência de quaisquer novas observações sobre a crise económica, confirmam-se os considerandos 181 a 184 do regulamento provisório.
5.3.10. Outros fatores
(179)
Numa apresentação conjunta, vários importadores alegaram que a quebra no emprego seria uma evolução normal na indústria de bens de consumo. Essa alegação não foi, porém, fundamentada. Além disso, mesmo que essa tendência fosse normal no setor em causa, não foi de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e as perdas importantes de postos de trabalho no setor. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(180)
Uma parte defendeu que os restantes défices estruturais da indústria da União em conjugação com a sobrecapacidade existente, tal como indicado no quadro 3 do regulamento provisório, seriam de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo sofrido pelos fabricantes da União. No que se refere a este argumento, embora a indústria da União estivesse já numa situação frágil no início do período considerado, tendo passado por uma reestruturação, o inquérito confirmou que era competitiva e que estava a responder adequadamente à procura de todos os mercados. Quanto ao quadro 3 do regulamento provisório, a queda da produção deve ser encarada em conjunção com a pressão decorrente do elevado volume de importações a baixos preços provenientes da RPC, já que as exportações da indústria da União se mantiveram estáveis. Por conseguinte, não foi possível aceitar esta alegação.
(181)
Uma parte considerou que a Comissão não teria tido em conta o efeito cumulativo de cada um dos restantes fatores de prejuízo. Esta alegação foi também formulada por diversas partes após a divulgação definitiva. Todavia, atendendo aos resultados do inquérito no que se refere aos vários outros fatores invocados, não é credível pensar que seriam de molde a quebrar o nexo de causalidade. Com efeito, o impacto da maior parte dos demais fatores mencionados, se algum houve, foi reduzido.
(182)
Uma parte considerou que a autoridade responsável pelo inquérito não teria distinguido entre co-ocorrência e nexo de causalidade. Contudo, as informações de apoio apresentadas estavam longe de ser conclusivas a esse respeito, pelo que a alegação é rejeitada.
(183)
Na ausência de quaisquer novas observações sobre outros fatores, confirmam-se os considerandos 185 a 190 do regulamento provisório.
5.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(184)
Na ausência de quaisquer novas observações, confirma-se o considerando 191 do regulamento provisório.
6. INTERESSE DA UNIÃO
6.1. Observações preliminares
(185)
Na ausência de quaisquer observações sobre o considerando 192 do regulamento provisório, confirma-se o teor do mesmo considerando.
6.2. Interesse da indústria da União
(186)
Um produtor polaco que não participou na denúncia apoiou as medidas, enquanto um fabricante do Reino Unido que não participou na denúncia, com interesses na importação no produto em causa, se opôs às mesmas. A segunda parte considera que os direitos iriam ter um efeito negativo nos produtores que complementam a sua gama de produtos com importações provenientes da RPC, tendo-se adaptado à globalização mediante um modelo de negócios em que o trabalho de elevado valor acrescentado é realizado na União. Além disso, os clientes estariam menos inclinados a adquirir os seus produtos, visto já não oferecerem uma gama completa de produtos.
(187)
No que respeita à alegação da segunda parte, a situação dessa empresa foi examinada. Constatou-se que as importações chinesas de artigos de serviço de mesa constituíam uma pequena parte do total das suas importações. A empresa alegou, porém, sem apresentar mais especificações, que estas importações eram importantes para si. A empresa não forneceu quaisquer números sobre a sua própria produção. De acordo com as demonstrações financeiras, a empresa tinha, em 2011, um lucro antes de impostos sobre o volume de negócios total de mais de 10 %, a maior parte do qual obtido em mercados fora da UE (não foi apresentado qualquer número relativamente ao produto em causa). Assim, não se espera que a instituição de medidas faça perigar a viabilidade desta empresa. No que diz respeito à alegação de que muitas outras empresas estariam também a deparar-se com dificuldades em resultado das medidas, não foram apresentados quaisquer elementos de prova específicos. Além disso, de acordo com as respostas recebidas durante a fase anterior ao início do inquérito e com as observações recebidas subsequentemente, não há qualquer indicação da existência de um número significativo de empresas em tal situação.
(188)
O impacto dos direitos nas atividades de fabrico da indústria da União seria positivo. Com efeito, desde a recente instituição dos direitos anti-dumping provisórios, foram comunicados vários desenvolvimentos positivos a este respeito.
(189)
Os desenvolvimentos positivos acima referidos confirmam a declaração dos autores da denúncia, nomeadamente que era possível aumentar substancialmente a produção da União a muito curto prazo, utilizando unidades fabris, máquinas e mão de obra já disponíveis, sendo viáveis grandes aumentos a mais longo prazo. A correção das práticas de preços desleais no mercado veio, portanto, beneficiá-los, já que um novo nível de preços torna mais atraente o fabrico de um maior número de produtos na União, quer se trate de encomendas grandes ou pequenas, de design especiais ou de produtos comuns sem marca. Em resultado, seriam criados novos postos de trabalho, que envolvem diferentes tipos de competências, reduzindo-se consequentemente o desemprego.
(190)
Quanto à impossibilidade de oferecer uma gama completa de produtos, esta afirmação não pode ser aceite, uma vez que os consumidores exigem que as gamas de produtos sejam sempre diferentes e que existam várias fontes de abastecimento.
(191)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o interesse da indústria da União, confirmam-se os considerandos 193 a 198 do regulamento provisório.
6.3. Interesse dos importadores independentes
(192)
Os dois importadores mais importantes incluídos na amostra contestaram o seu nível de colaboração no que respeita aos dados completos sobre a rendibilidade e a margem entre os preços de compra e de revenda a clientes independentes, tendo um deles colocado em causa o facto de ter negado acesso às suas contas, argumentando que nada teria mudado se o acesso tivesse sido concedido. As partes alegaram que a sua dimensão e o seu modelo de negócios não lhes permitiriam fornecer dados tão pormenorizados quanto solicitado. Na fase definitiva, confirma-se que um deles voltou a recusar o acesso às contas do seu importador e que nem um nem outro, apesar de se terem esforçado para o fazer, conseguiram apresentar dados completos e utilizáveis sobre a rendibilidade, ou informações sobre a margem entre os preços de compra e de revenda a clientes independentes, que pudessem ser utilizados pelas instituições na análise da situação dos importadores independentes. As informações limitadas prestadas por ambas as empresas sobre os seus preços de compra e de revenda, apesar de serem globalmente inconclusivas, estavam no entanto inteiramente em consonância com as informações sobre a margem de comercialização obtidas e resumidas no considerando 202 do regulamento provisório.
(193)
No considerando 203 do regulamento provisório, as partes interessadas tinham sido convidadas a apresentar dados adicionais completos e verificáveis que permitissem aprofundar a análise do impacto na cadeia de abastecimento.
(194)
Após as medidas provisórias, dois importadores independentes enviaram novas respostas ao questionário destinado aos importadores. Foram também recebidas observações sobre o interesse da União de outros importadores não incluídos na amostra, de uma associação de comércio europeu e internacional (Foreign Trade Association), da associação sueca dos importadores, grossistas e retalhistas (Svensk Handel), da CCCLA e de um produtor da União com interesses na importação. Nenhuma das observações continha dados conclusivos quanto ao impacto das medidas na cadeia de abastecimento.
(195)
Uma parte alegou que o valor relativo ao emprego a jusante afetado pelos direitos teria sido subestimado, atendendo a que as estatísticas do Eurostat mostram que as empresas de distribuição empregam globalmente mais pessoas (33 milhões EUR) que as empresas transformadoras (31 milhões). Contudo, os números fornecidos referiam-se às empresas de importação e fabrico em geral, não podendo ser utilizados para efeitos do presente inquérito.
(196)
Numa apresentação conjunta, vários importadores alegaram que os cinco importadores incluídos na amostra empregavam mais de 10 000 trabalhadores relacionados com o produto em causa e não 350, como mencionado no considerando 200 do regulamento provisório. Os números foram novamente verificados. Convém sublinhar que o número de postos de trabalho relacionados com a importação e a revenda do produto em causa, incluindo funções de apoio, é tido em conta na análise dos interesses dos importadores. O emprego relacionado com outros produtos ou origens, ou relacionado com atividades como o comércio grossista ou retalhista, não deve, obviamente, ser incluído nesse número. Recorde-se que, no início do processo, um grupo de 14 importadores tinha estimado que estariam em causa globalmente, a nível dos importadores, 7 000 postos de trabalho. Este número parece constituir uma estimativa razoável, com base numa extrapolação da situação dos importadores incluídos na amostra, na medida em que foi possível utilizar os seus dados.
(197)
Várias partes queixaram-se da elevada margem bruta indicada no considerando 202 do regulamento provisório, alegando que seria enganadora. Contudo, o inquérito mostrou que a maior parte dos importadores que responderam às perguntas de amostragem dos importadores comunicou uma margem bruta entre o preço de compra e de revenda que variava entre 50 % e 200 %, encontrando-se os importadores incluídos na amostra numa situação similar. Além disso, na sequência da divulgação provisória, os autores da denúncia apresentaram vários exemplos de informações de apoio incluídas na publicação mencionada no considerando 202 do regulamento provisório, que confirmam o rácio entre o preço de importação e o preço de venda a retalho do produto em causa.
(198)
O fabricante do Reino Unido com interesses na importação explicou que essas margens são necessárias para cobrir certos custos incorridos na União. Não foram apresentados quaisquer dados que permitissem calcular as margens com base no volume de negócios.
(199)
Uma vez que só foi possível obter e verificar dados utilizáveis sobre a rendibilidade das atividades de importação relativas ao produto em causa no que respeita a três dos importadores incluídos na amostra, e atendendo a que esses três importadores representavam apenas cerca de 3 % das importações do produto em causa, o valor do lucro médio ponderado em causa não foi considerado conclusivo, pelo que não foi mencionado no regulamento provisório. No entanto, importa referir que esse lucro médio ponderado foi considerável (entre 6 % e 10 % - indicação sob a forma de intervalo por questões de confidencialidade).
(200)
Um importador alegou que não existe produção suficiente de grés colorido na União e que não teve outra alternativa senão importar da RPC. Após a divulgação, foi apresentada a mesma alegação. No entanto, o inquérito estabeleceu que o grés colorido pode ser adquirido junto de diversas fontes, incluindo produtores da União. Acresce que os produtores da União têm capacidade de produção para aumentar as vendas no mercado da União.
(201)
As informações obtidas no decurso do inquérito não permitiram quantificar adequadamente até que ponto os importadores estariam em condições de repercutir os aumentos do preço de compra decorrentes dos níveis de direitos propostos. No entanto, atendendo às informações sobre as margens bruta e líquida, nada sugere que o facto de as importações provenientes da RPC passarem a estar sujeitas a um direito anti-dumping definitivo faça perigar a viabilidade das empresas de importação. Um importador sugeriu igualmente que os grandes operadores de mercado e importadores cuja atividade principal não seja artigos para serviço de mesa ou de cozinha não seriam afetados negativamente.
(202)
Por conseguinte, conclui-se que a instituição de medidas aos níveis propostos não tem um impacto negativo significativo na situação global dos importadores independentes do produto em causa.
(203)
Na ausência de quaisquer novas observações adicionais sobre o interesse dos importadores independentes, confirmam-se os considerandos 199 a 211 do regulamento provisório.
6.4. Interesse de outros setores económicos
(204)
Além do convite constante do considerando 203 do regulamento provisório, no dia de publicação das medidas provisórias, a Comissão contactou diretamente os retalhistas e as associações de retalhistas pertinentes, os importadores com eventuais atividades retalhistas e também os designers de que a Comissão tinha conhecimento, convidando-os a preencher os questionários pertinentes. Alguns de entre eles, que tinham inicialmente alegado ser retalhistas, responderam afirmando não serem abrangidos pelo inquérito, já que não eram ativos no ramo de negócios. A Comissão recebeu finalmente sete novas respostas ao questionário enviado aos retalhistas. Estes sete retalhistas representavam 1 % das importações provenientes da RPC durante o PI. A maior parte destas respostas era deficiente em muitos aspetos, tendo sido, apesar disso, tanto quanto possível, objeto de análise. Não foram recebidas quaisquer respostas ao questionário destinado aos designers.
(205)
As informações assim obtidas não forneceram, essencialmente, quaisquer novos elementos de prova sobre o interesse de outros setores económicos, suscetíveis de contrariar a conclusão enunciada no considerando 217 do regulamento provisório.
(206)
Na sequência da publicação das medidas provisórias, foram recebidas observações sobre o interesse da União no que respeita a outros setores económicos enviadas pelos importadores incluídos na amostra e pelos importadores não incluídos na amostra (nomeadamente um importador polaco ativo no setor dos artigos promocionais), por uma associação de comércio europeu e internacional (Foreign Trade Association), por uma associação sueca de importadores, grossistas e retalhistas (Svensk Handel), por vários retalhistas, pela CCCLA e por oito empresas de torrefação de café (sete das quais localizadas em Itália, tendo uma delas a sua sede na Áustria).
(207)
As empresas de torrefação de café alegaram que, devido ao número muito reduzido de produtores da União que servia o seu mercado (no máximo, cinco), a maior parte dos quais iria importar diretamente da RPC ou através de empresas irmãs, e atendendo ao número bastante elevado de torrefatores para café (1 500 - 3 000), as medidas ao nível proposto, na fase provisória, poderiam impedi-las de adquirir exatamente os mesmos produtos no futuro. Esta alegação não pode ser aceite. Em primeiro lugar, as medidas definitivas são inferiores às medidas provisórias. Em segundo lugar, o inquérito revelou que os produtores da União estavam aptos a desenvolver o seu potencial de produção e a continuar a servir a indústria de torrefação de café, se o prejuízo causado pelas importações objeto de dumping provenientes da RPC fosse suprimido. Atendendo ao grande número de produtores da União, é muito provável que o número de produtores da União que poderá aceitar encomendas das empresas de torrefação de café seja superior a cinco.
(208)
As empresas de torrefação de café alegaram que a instituição de medidas anti-dumping prejudicaria as suas exportações, devido à perda de competitividade e à eventual retaliação por parte das autoridades chinesas. Não existem, todavia, elementos de prova que indiquem que o nível das medidas instituídas implicaria a referida perda de competitividade, atendendo também ao facto de outros membros da OMC terem medidas anti-dumping que afetam este tipo de produto. A alegação relativa a ações de retaliação foi igualmente considerada sem fundamento.
(209)
As empresas de torrefação de café afirmaram que as medidas anti-dumping conduziriam inevitavelmente a uma redução geral da sua atividade, a uma diminuição das suas vendas, a um aumento geral do preço em café no setor HORECA (hotéis, restaurantes e fornecimento de refeições), bem como a uma diminuição da qualidade dos produtos e serviços. Tudo isto colocaria alegadamente em risco um número considerável de postos de trabalho diretos e indiretos. No entanto, tendo em conta a atividade principal das empresas de torrefação de café e as conclusões relativas aos efeitos das medidas sobre a cadeia de abastecimento, estas alegações não podem ser aceites. Note-se igualmente que o facto de fornecer o número total de postos de trabalho relacionados com as atividades de uma empresa de torrefação de café a nível mundial não pode ser considerado como uma base adequada para o cálculo do número de postos de trabalho que estariam em risco devido à instituição de medidas anti-dumping.
(210)
Dois retalhistas afirmaram que não existe produção suficiente de porcelana de ossos nova e de porcelana de ossos na União, pelo que não tiveram outra alternativa que não importar da RPC. Após a divulgação, uma associação de importadores apresentou a mesma alegação. Em primeiro lugar, e em geral, convém assinalar que o objetivo das medidas anti-dumping é restabelecer práticas comerciais leais e não bloquear as importações. No caso em apreço, o nível das medidas não pode ser considerado proibitivo. Em segundo lugar, o inquérito estabeleceu que estes produtos podem ser adquiridos de várias fontes, incluindo produtores da União. Por último, os produtores da União têm capacidade de produção para aumentar as vendas no mercado da União e poderiam explorar melhor o seu potencial, caso as fossem instituídas medidas anti-dumping definitivas.
(211)
Um retalhista alegou que as medidas teriam um impacto negativo em certos objetos que servem o mercado turístico. Contudo, não existem quaisquer informações concretas em apoio desta alegação. No setor, o peso dos objetos em questão também é limitado.
(212)
Um importador e grossista alegou que a instituição de medidas conduziria a uma consolidação vertical do mercado por parte de alguns intervenientes de grandes dimensões. Todavia, tendo em conta o atual número de intervenientes, tal seria improvável a curto ou médio prazo.
(213)
Para além das questões já abordadas no regulamento provisório, é de notar que diversas partes consideraram que o interesse das empresas de menor dimensão, como os retalhistas, os distribuidores e as empresas que comercializam artigos promocionais, não tinha sido suficientemente tido em conta. Várias partes reiteraram esta alegação após a divulgação definitiva. Há que reconhecer que, de um modo geral, as micro e pequenas empresas podem ser mais vulneráveis a qualquer aumento de preço decorrente dos direitos anti-dumping. Contudo, não há elementos de prova de que o nível das medidas instituídas terá um efeito negativo significativo nos outros atores económicos qualificados como PME. A alegação é, assim, definitivamente rejeitada.
(214)
Na ausência de quaisquer observações adicionais sobre o interesse de outros setores económicos, confirmam-se os considerandos 212 a 217 do regulamento provisório.
6.5. Interesse dos consumidores (agregados familiares)
(215)
Apesar de terem sido contactadas pela Comissão, nenhuma parte em representação direta dos interesses dos consumidores finais, como as associações de consumidores, apresentou quaisquer observações.
(216)
Várias partes contestaram a conclusão do considerando 222 do regulamento provisório relativa aos preços mais elevados. Foram apresentadas alegações similares após a divulgação definitiva.
(217)
No caso improvável de o direito ser inteiramente repercutido nos consumidores e partindo do princípio que os níveis de importação e os preços se mantêm, os direitos anti-dumping implicariam um custo suplementar anual por agregado familiar inferior a um euro. Este cálculo baseia-se nos volumes e valores da importação no PI, no nível dos direitos proposto e no número de agregados familiares na União.
(218)
Este efeito não pode ser considerado suficiente para anular o impacto positivo na indústria da União decorrente da redução do prejuízo causado pelas importações objeto de dumping provenientes da RPC.
(219)
Uma parte alegou que, em consequência das medidas, se iria assistir a uma escassez de artigos para serviço de mesa mais baratos. Esta alegação foi reiterada após a divulgação definitiva. Porém, esta alegação não pode ser aceite, dado que, tal como indicado no considerando 157 do regulamento provisório, a indústria da União serve todos os mercados (incluindo o dos artigos para serviço de mesa mais baratos).
(220)
Na ausência de quaisquer observações adicionais sobre o interesse dos consumidores (agregados familiares), confirmam-se os considerandos 218 a 226 do regulamento provisório.
6.6. Conclusão sobre o interesse da União
(221)
Tendo em conta o que precede, confirma-se a avaliação realizada no regulamento provisório.
(222)
Confirmam-se, por conseguinte, os considerandos 227 a 229 do regulamento provisório.
7. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
7.1. Nível de eliminação do prejuízo
(223)
Foi alegado que a margem de lucro utilizada para calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial era demasiado elevada. Esta alegação foi rejeitada, como explicado na secção 4.5.3.3.
(224)
Várias partes questionaram o lucro-alvo utilizado no cálculo da margem de prejuízo. Essas observações são abordadas nos considerandos 135 a 142. Com base na análise dessas observações, conclui-se que deve ser mantido o lucro-alvo de 6 %.
(225)
Na ausência de outras observações sobre o nível de eliminação do prejuízo, confirma-se a metodologia descrita nos considerandos 230 a 234 do regulamento provisório.
7.2. Medidas definitivas
(226)
Tendo em conta as conclusões apuradas no que respeita a dumping, prejuízo, nexo de causalidade e interesse da União, e em conformidade com o disposto no artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping definitivas sobre as importações do produto em causa ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Todas as taxas do direito devem, assim, ser fixadas ao nível das margens de dumping.
(227)
O pequeno ajustamento referido nos considerandos 115 e 132 deu origem a uma revisão ligeira das margens de subcotação dos custos, como refletido nas margens de prejuízo constantes da lista que se segue. São propostos os seguintes direitos anti-dumping definitivos:
Empresa
Margem de dumping (%)
Margem de prejuízo (%)
Taxa do direito definitivo (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd e Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, e Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Todos os outros produtores-exportadores colaborantes
17,9
79,0
17,9
Todas as outras empresas
36,1
110,1
36,1
(228)
As taxas do direito anti-dumping individual aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Traduzem, assim, a situação constatada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. Essas taxas do direito (contrariamente ao direito à escala nacional aplicável a «todas as outras empresas») aplicam-se, portanto, exclusivamente às importações de produtos originários da RPC produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. As importações do produto em causa fabricado por qualquer outra empresa que não seja expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento pelo seu nome, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar destas taxas, ficando sujeitas à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(229)
Para limitar os riscos de evasão devidos à grande diferença entre as taxas do direito, considera-se necessário adotar, no caso em apreço, medidas especiais para assegurar a correta aplicação dos direitos anti-dumping. Trata-se, nomeadamente, da apresentação às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros de uma fatura comercial válida em conformidade com as disposições do anexo II do presente regulamento. As importações que não sejam acompanhadas da referida fatura serão sujeitas ao direito anti-dumping residual aplicável a todos os outros exportadores.
(230)
No caso de as exportações de uma das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual mais baixa aumentarem significativamente de volume após a instituição das medidas em causa, tal aumento de volume poderá ser considerado, em si mesmo, como constitutivo de uma alteração dos fluxos comerciais devida à instituição de medidas, na aceção do artigo 13.o, n.o 1, do regulamento de base. Em tais circunstâncias, e uma vez reunidas as condições necessárias, será possível iniciar um inquérito antievasão. Esse inquérito poderá examinar, entre outros aspetos, a necessidade de eliminar as taxas do direito individual e a consequente instituição de um direito à escala nacional.
(231)
Qualquer pedido de aplicação das taxas do direito anti-dumping individual (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente enviado à Comissão (11), juntamente com todas as informações pertinentes, nomeadamente sobre eventuais alterações das atividades da empresa relacionadas com a produção e com as vendas nos mercados interno e de exportação que estejam relacionadas, por exemplo, com a referida alteração da firma ou das entidades de produção e de venda em questão. Se necessário, o presente regulamento será então alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito anti-dumping individual.
(232)
A fim de assegurar uma correta aplicação do direito anti-dumping, o nível do direito à escala nacional deve ser aplicável não só aos produtores-exportadores que não tenham colaborado no inquérito, mas igualmente aos produtores que não tenham efetuado qualquer exportação para a União durante o PI.
(233)
Para garantir a igualdade de tratamento entre os eventuais novos exportadores e as empresas que colaboraram no inquérito mas não foram incluídas na amostra, enumeradas no anexo I do presente regulamento, deve prever-se a aplicação do direito médio ponderado a que estas últimas se encontram sujeitas a quaisquer novos exportadores que, de outro modo, teriam direito a beneficiar de um reexame nos termos do artigo 11.o, n.o 4, do regulamento de base.
(234)
Todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais a Comissão tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, originários da RPC e a cobrança definitiva dos montantes garantidos pelo direito provisório («divulgação final»). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem as suas observações sobre a divulgação final.
(235)
As observações orais e escritas apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
7.3. Cobrança definitiva dos direitos anti-dumping provisórios
(236)
Tendo em conta a amplitude das margens de dumping constatadas e atendendo ao nível do prejuízo causado à indústria da União, considera-se necessário que os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído pelo regulamento provisório sejam cobrados definitivamente até ao montante dos direitos definitivos instituídos,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, excluindo facas de cerâmica, moinhos de condimentos ou especiarias e suas partes de trituração, de cerâmica, descascadores de cerâmica, afiadores de facas de cerâmica, e pedras para piza de cerâmica de cordierite do tipo utilizado para cozer piza ou pão, atualmente classificados nos códigos NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 e ex 6912 00 90 (códigos TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 e 6912009010) e originários da RPC.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito (%)
Código adicional TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Empresas indicadas no anexo I
17,9
Todas as outras empresas
36,1
B999
3. A aplicação das taxas do direito anti-dumping individual especificadas para as empresas mencionadas no n.o 2 deve estar subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma fatura comercial válida, que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo II. Se essa fatura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a «todas as outras empresas».
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório nos termos do Regulamento (UE) n.o 1072/2012 sobre as importações de moinhos de condimentos ou especiarias e suas partes de trituração, de cerâmica, descascadores de cerâmica, afiadores de facas de cerâmica, e pedras para piza de cerâmica de cordierite do tipo utilizado para cozer piza ou pão e originários da RPC devem ser liberados.
2. Os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório nos termos do Regulamento (UE) n.o 1072/2012 sobre as importações de artigos para serviço de mesa ou de cozinha, de cerâmica, excluindo facas de cerâmica, moinhos de condimentos ou especiarias e suas partes de trituração, de cerâmica, descascadores de cerâmica, afiadores de facas de cerâmica, e pedras para piza de cerâmica de cordierite do tipo utilizado para cozer piza ou pão e originários da RPC, são cobrados a título definitivo. São liberados os montantes garantidos que excedam as taxas do direito anti-dumping definitivo.
Artigo 3.o
O artigo 1.o, n.o 2, pode ser alterado, aditando o novo produtor-exportador às empresas colaborantes não incluídas na amostra e, assim, sujeitas à taxa do direito médio ponderado de 17,9 %, caso um novo produtor-exportador da RPC apresente à Comissão elementos de prova suficientes de que:
a)
Não exportou para a União o produto descrito no artigo 1.o, n.o 1, durante o período de inquérito (1 de janeiro de 2011 a 31 de dezembro de 2011);
b)
Não está coligado com nenhum dos exportadores ou produtores da RPCsujeitos às medidas instituídas pelo presente regulamento:
c)
Exportou efetivamente para a União o produto em causa após o período de inquérito, com base no qual as medidas foram instituídas, ou assumiu uma obrigação contratual irrevogável de exportar para a União uma quantidade significativa do produto.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 13 de maio de 2013.