РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 157/2013 DO CONSELHO
de 18 de fevereiro de 2013
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de bioetanol originário dos Estados Unidos da América
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.o 4,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 25 de novembro de 2011, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, através de um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), o início de um processo anti-dumping («processo AD» ou «processo») relativo às importações, na União, de bioetanol originário dos Estados Unidos da América («EUA» ou «país em causa»).
(2)
No mesmo dia, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (3), a Comissão anunciou o início de um processo antissubvenções relativo às importações, na União, de bioetanol originário dos EUA, e deu início a um inquérito distinto («processo AS»). Esse processo foi encerrado em 21 de dezembro de 2012, sem a instituição de medidas de compensação.
(3)
O processo AD foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 12 de outubro de 2011 pela European Producers Union of Renewable Ethanol Association - ePURE («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam mais de 25 % da produção total de bioetanol da União. A denúncia continha elementos de prova prima facie da prática de dumping no que respeita ao produto mencionado e do importante prejuízo dela resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um inquérito.
1.2. Partes interessadas no processo
(4)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores dos EUA, os importadores, bem como outras partes conhecidas como interessadas e as autoridades dos EUA. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(5)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
1.2.1. Amostra de produtores-exportadores dos EUA
(6)
Tendo em conta o número potencialmente elevado de produtores-exportadores nos EUA, o aviso de início previa o recurso ao método de amostragem, nos termos do artigo 17.o do regulamento de base.
(7)
A fim de que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, os produtores-exportadores dos EUA foram convidados a dar-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar da data do início do inquérito e a responder a um formulário de amostragem, prestando, tal como especificado no aviso de início, informações de base sobre as suas atividades relacionadas com a produção e a venda de bioetanol durante o período compreendido entre 1 de outubro de 2010 e 30 de setembro de 2011 («período de inquérito» ou «PI»).
(8)
As autoridades americanas competentes foram também consultadas para a seleção de uma amostra representativa.
(9)
Mais de 60 produtores-exportadores deram-se a conhecer e apresentaram as informações solicitadas no prazo de 15 dias.
(10)
De acordo com o artigo 17.o do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra com base no volume mais representativo de exportações de bioetanol para a União sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. A amostra selecionada era composta por seis produtores de bioetanol dos EUA («amostra dos EUA»).
(11)
No decurso do inquérito, verificou-se que a produção de um produtor incluído na amostra dos EUA não tinha sido exportada para a União durante o PI. Essa empresa foi, assim, eliminada da amostra.
(12)
Não obstante o facto de os outros produtores incluídos na amostra terem mencionado exportações de bioetanol para a União no respetivo formulário de amostragem, o inquérito revelou que nenhum deles exportou bioetanol para o mercado da União. Com efeito, as suas vendas foram efetuadas no mercado interno a comerciantes/misturadores independentes, que, em seguida, misturaram o bioetanol com gasolina e o revenderam no mercado interno e para exportação, em especial para a União. Durante o inquérito no local, ficou claro que, na realidade, contrariamente ao que tinham deixado entender as informações prestadas nos formulários de amostragem pelos produtores dos EUA incluídos na amostra, estes produtores não sabiam de modo sistemático se a sua produção se destinava ao mercado da União ou a qualquer outro destino, incluindo o mercado dos EUA, e não tinham conhecimento dos preços de venda dos comerciantes/misturadores. De facto, tal significa que os produtores de bioetanol dos EUA não são os exportadores do produto em causa para a União. Os exportadores são, na realidade, os comerciantes/misturadores. Por conseguinte, os dados recolhidos e verificados a nível da amostra dos EUA na fase provisória não permitiram apurar se o bioetanol dos EUA foi ou não exportado para a União a preços de dumping durante o PI.
(13)
Assim, não foi possível instituir, nessa altura, quaisquer medidas anti-dumping.
(14)
A fim de identificar as exportações de bioetanol para a União, a amostra dos EUA baseou-se principalmente nos dados fornecidos pelos misturadores/comerciantes independentes que não foram alvo de inquérito na fase provisória. Embora, na fase provisória, um desses comerciantes tivesse colaborado no inquérito e fornecido dados adicionais, esses dados não foram suficientes para apurar de forma precisa e fiável os dados necessários ao cálculo das margens de dumping.
(15)
A fim de concluir o inquérito de dumping, considerou-se, por conseguinte, necessário que o cálculo se baseasse antes em dados dos comerciantes e misturadores que estavam efetivamente a exportar o produto em causa para a União.
(16)
Assim, foram enviados questionários de dumping aos oito maiores comerciantes/misturadores dos EUA identificados durante o inquérito sobre a amostra dos EUA. Esses comerciantes/misturadores representam mais de 90 % do total das exportações de bioetanol para a União. Dois deles concordaram em colaborar no inquérito, representado as suas exportações cerca de 51 % do total das exportações de bioetanol para a União durante o PI.
1.2.2. Amostra de produtores da União
(17)
Tendo em conta o número potencialmente elevado de produtores da União, o aviso de início previa o recurso ao método de amostragem, nos termos do artigo 17.o do regulamento de base.
(18)
No aviso de início, a Comissão anunciou que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União («amostra da UE»). Esta amostra era composta por cinco empresas e grupos, dos 19 produtores da União que eram conhecidos antes do início do inquérito. A amostra foi selecionada com base no volume de produção de bioetanol durante o período de inquérito e na localização dos produtores conhecidos. Representava 48 % da produção total estimada da União durante o PI.
(19)
No entanto, o inquérito revelou que os grupos incluídos na amostra da UE eram constituídos por um grande número de empresas ou entidades individuais que produziam e vendiam o produto similar. No caso vertente, tal implicaria um inquérito a 13 empresas, o que não seria possível atendendo ao tempo disponível para o inquérito. Foi decidido, portanto, reexaminar os dados disponíveis para a seleção de uma amostra representativa. Considerou-se que a amostra deveria basear-se nas entidades produtoras individuais de maior dimensão na União e nos grupos, tendo também em conta uma certa repartição geográfica entre produtores da União.
(20)
Assim, foi por fim selecionada uma amostra da UE definitiva de seis produtores individuais, com base na representatividade em termos de produção e volume de vendas de bioetanol durante o PI, bem como na localização geográfica do produtor. Estes produtores localizados na Bélgica, nos Países Baixos, na França, no Reino Unido, na Suécia e na Alemanha representam 36 % da produção total estimada da União e 44 % da produção total declarada pelas empresas que apresentaram dados para a seleção de uma amostra. Essa amostra foi considerada representativa para a análise do eventual prejuízo para a indústria da União.
(21)
Às partes interessadas foi dada a oportunidade de apresentarem as suas observações relativamente à adequação da escolha da amostra.
(22)
Algumas dessas partes alegaram que a amostra da UE era menos representativa do que a inicialmente selecionada, que incluía grupos completos de empresas. Na sua opinião, uma análise objetiva da situação da indústria da União só poderia ser feita mediante a inclusão na amostra de todas as empresas que fazem parte de grupos. Alegaram, em especial, que poderia haver custos e receitas afetados a determinadas empresas de um grupo que não tivessem sido visitadas e que, por esse motivo, poderiam não estar refletidos na análise do prejuízo.
(23)
A este respeito, é de notar que a Comissão considerou e analisou devidamente os dados fornecidos por todas as empresas incluídas e não incluídas na amostra e, em especial, pelas empresas pertencentes a grupos, a fim de garantir que todos os custos e receitas envolvidos na produção e na venda pelas empresas selecionadas para a amostra estavam integral e corretamente refletidos na análise do prejuízo.
(24)
Algumas partes contestaram a inclusão na amostra da UE dos produtores da União que se encontravam em fase de arranque. Alegaram igualmente que uma das empresas, situada num Estado-Membro que não aplicou a Diretiva Energias Renováveis (4) e que dispunha de importantes capacidades não utilizadas em 2011, não deveria ter sido incluída na amostra. Foi também defendido que, se essas empresas acabassem por ser incluídas na amostra, a Comissão teria de ajustar os seus dados a fim de ter em conta essas circunstâncias extraordinárias.
(25)
Considera-se que o facto de as empresas terem recentemente iniciado ou retomado as suas operações não as impede de fazerem parte da amostra. A inclusão destas empresas não viola os critérios para a seleção de uma amostra previstos no artigo 17.o do regulamento de base. No que se refere ao ajustamento dos seus dados, as partes não levantaram qualquer questão específica nem apresentaram elementos de prova fundamentados em apoio da sua alegação, nem forneceram uma base para o cálculo do ajustamento pretendido.
(26)
Além disso, o inquérito não revelou a existência de qualquer custo - como, por exemplo, desvalorizações aceleradas - que devesse ser ajustado para corrigir as eventuais distorções devidas ao início da atividade. Assim, esta alegação é rejeitada.
(27)
Algumas partes contestaram ainda o facto de uma empresa provisoriamente selecionada para a amostra da UE e localizada num Estado-Membro com elevado consumo e produção de bioetanol já não fazer parte da amostra da UE. Alegaram que a situação económica dessa empresa era favorável e sugeriram que teria sido essa a razão para a sua exclusão da amostra. Defenderam ainda que a seleção da amostra tinha sido orientada de maneira parcial a fim de constatar um prejuízo. De acordo com estas partes, a Comissão deveria ter enviado os assim chamados miniquestionários a todos os produtores, de forma a recolher os dados relevantes para a seleção da amostra.
(28)
Quanto ao envio de miniquestionários, há que salientar que, antes da seleção da amostra, a Comissão solicitou informações a todos os produtores da União conhecidos como interessados, a fim de recolher os dados relevantes para efeitos da seleção da amostra. Tal como mencionado no ponto 5.2.1 do aviso de início, essas informações constavam do dossiê e puderam ser consultadas pelas partes interessadas a partir da data de início do inquérito, não sendo de molde a mostrar o estado da situação económica dos respondentes. Assim, a Comissão dispunha de informações relevantes suficientes para selecionar uma amostra representativa que respeitasse os critérios do artigo 17.o do regulamento de base, mas não pôde proceder a uma seleção das empresas em função para os resultados. Por conseguinte, as alegações acima referidas foram rejeitadas.
(29)
Por último, foi alegado que a amostra devia ter incluído empresas produtoras de bioetanol a partir de beterraba sacarina, dado que a produção a partir dessa matéria-prima pode ser muito mais rentável do que a produção a partir, por exemplo, de trigo. Embora essa alegação não tenha sido fundamentada, as informações disponíveis mostraram que o bioetanol produzido a partir de beterraba sacarina representa apenas uma parte reduzida da produção total da União, cerca de 12 % em 2011, e que duas das empresas incluídas na amostra usam parcialmente a beterraba sacarina como matéria-prima para a produção de bioetanol. Por conseguinte, a alegação é rejeitada.
(30)
Com base no que precede, considera-se que a amostra selecionada da forma acima explicada, para efeitos da análise do prejuízo, é representativa para a indústria da União.
1.2.3. Amostra de importadores independentes
(31)
Atendendo ao número potencialmente elevado de importadores envolvidos no processo, o aviso de início previa o recurso à amostragem para os importadores, nos termos do artigo 17.o do regulamento de base.
(32)
Apenas três importadores forneceram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra no prazo fixado no aviso de início. Atendendo ao número limitado de importadores que colaboraram no inquérito, a amostragem não foi considerada necessária.
1.2.4. Respostas ao questionário e verificações
(33)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas. Foram, assim, enviados questionários aos produtores-exportadores dos EUA incluídos na amostra, aos produtores da União incluídos na amostra, aos três importadores independentes colaborantes da União e a todos os utilizadores conhecidos como interessados no inquérito.
(34)
Foram recebidas respostas da parte dos produtores-exportadores dos EUA incluídos na amostra, dos produtores da União incluídos na amostra, de dois importadores independentes e de quatro utilizadores.
(35)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações fornecidas pelas partes interessadas e consideradas necessárias para efeitos da determinação definitiva do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse da União.
(36)
Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
Produtores-exportadores dos EUA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, South Dakota
Comerciante independente dos EUA
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Comerciante coligado da Suíça
-
Cargill International SA, Geneva
Produtores da União
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Países Baixos
-
BioWanze, S.A., Wanze, Bélgica
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Alemanha
-
Ensus, Yarm, Reino Unido
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Suécia
-
Tereos BENP, Lillebonne, França
Importadores independentes da União
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Países Baixos
-
Greenergy Fuels Limited, London, Reino Unido
Utilizadores da União
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Países Baixos
1.3. Período de inquérito e período considerado
(37)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2010 e 30 de setembro de 2011. A análise das tendências relevantes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre janeiro de 2008 e o final do PI («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(38)
O produto em causa é o bioetanol, por vezes referido como «etanol combustível», isto é, o álcool etílico produzido a partir de produtos agrícolas (tal como listados no Anexo I do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia), desnaturado ou não, excluindo os produtos com um teor de água superior a 0,3 % (m/m) medido segundo a norma EN 15376, mas incluindo o álcool etílico produzido a partir de produtos agrícolas (tal como listados no Anexo I do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia) contido nas misturas com gasolina com um teor de álcool etílico superior a 10 % (v/v) originário dos EUA, atualmente abrangido pelos códigos NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 e ex 3824 90 97.
(39)
O bioetanol pode ser produzido a partir de diversas matérias-primas agrícolas, como cana-de-açúcar, beterraba sacarina, batata, mandioca e milho. Nos EUA, é feita uma distinção em função das diferentes matérias-primas, como descrito em seguida:
a)
O biocombustível convencional (produzido principalmente a partir de milho e vulgarmente designado por etanol de milho), que é definido como um combustível renovável obtido a partir do amido de milho produzido em instalações cuja construção teve início após a data de entrada em vigor da Energy Independence and Security Act, em dezembro de 2007 (5), e que, no futuro, terão de reduzir as suas emissões de gases com efeito de estufa («GEE») em 20 %, em comparação com as emissões de GEE ao longo do ciclo de vida de referência da gasolina e do gasóleo;
b)
O biocombustível avançado, que é definido como um combustível renovável diferente do etanol obtido a partir do amido de milho, que é obtido a partir de biomassa renovável e cujas emissões de GEE ao longo do ciclo de vida são, tal como determinado pelo administrador da Energy Policy Act («EPA»), inferiores em, pelo menos, 50 % às emissões de GEE de referência. Este termo abrange os biocombustíveis celulósicos como o bioetanol e o gasóleo produzido a partir de biomassa. O programa dos biocombustíveis avançados inclui os biocombustíveis celulósicos, o gasóleo produzido a partir de biomassa e os combustíveis avançados indiferenciados.
(40)
Mais especificamente, o biocombustível celulósico (6) é definido como um combustível renovável obtido a partir de qualquer celulose, hemicelulose ou lenhina obtidas a partir de biomassa renovável e cujas emissões de GEE ao longo do ciclo de vida sejam, tal como determinado pelo administrador do EPA, inferiores em, pelo menos, 60 % às emissões de GEE ao longo do ciclo de vida de referência. Os biocombustíveis celulósicos incluem o bioetanol celulósico. Há trabalhos de investigação e projetos-piloto amplamente apoiados pelo Governo Federal dos Estados Unidos para a produção de biocombustíveis avançados, e em especial de bioetanol celulósico, produzidos em especial a partir de resíduos agrícolas e silvícolas. Segundo os responsáveis dos EUA e de acordo com os dados publicamente disponíveis (7), a produção deste tipo de bioetanol atingirá cerca de 4 mil milhões de litros em 2014 e mais de 50 mil milhões de litros em 2021. A produção de bioetanol celulósico foi negligenciável durante o PI.
(41)
Durante o período de inquérito e até agora, o milho foi a principal matéria-prima utilizada nos EUA, ao passo que a principal matéria-prima utilizada na União é o trigo.
(42)
O inquérito revelou que o bioetanol é geralmente vendido na sua forma pura a misturadores/comerciantes, que o misturam (8) com gasolina, em especial para produzir misturas de alto nível, que são exportadas ou vendidas no mercado interno para posterior mistura e utilizadas para consumo. A mistura não é uma operação muito complexa e pode ser realizada misturando os produtos em tanques especiais e acrescentando as percentagens desejadas de bioetanol e de gasolina.
(43)
Para identificar os vários tipos de bioetanol e de misturas de bioetanol utilizados em todo o mundo, as misturas de etanol combustível ostentam números «E», que descrevem a percentagem de etanol combustível na mistura, em volume. Por exemplo, a E85 tem 85 % de etanol anidro e 15 % de gasolina. As misturas com pouco etanol, desde a E5 à E25, são igualmente conhecidas como gasool, embora a utilização mais comum deste termo a nível internacional se refira à mistura E10. As misturas E10 (ou com uma percentagem inferior de etanol) foram utilizadas em mais de vinte países em todo o mundo até 2011, cabendo a liderança aos Estados Unidos, onde quase toda a gasolina comercializada a retalho em 2010 foi misturada com 10 % de bioetanol.
(44)
O inquérito revelou que todos os tipos de bioetanol são considerados biocombustíveis ao abrigo do atual programa nacional para o Padrão de Combustível Renovável (RFS1 - Renewable Fuel Standard), instituído no âmbito da Energy Policy Act (lei sobre a política energética) de 2005, que alterou a Clean Air Act (lei sobre o ar puro) ao estabelecer o primeiro padrão de combustível renovável nacional. O Congresso dos EUA atribuiu à Agência de Proteção do Ambiente dos EUA (EPA - Environmental Protection Agency) a responsabilidade de estabelecer a coordenação com o Ministério da Energia dos EUA, com o Ministério da Agricultura dos EUA e com os intervenientes, a fim de conceber e executar este programa.
(45)
Em resultado da sua política energética, os EUA tornaram-se o maior produtor mundial de bioetanol a partir de 2005, sendo responsáveis por 57,5 % da produção mundial. Em 2009, os requisitos ao abrigo da EPA garantiram a produção de, pelo menos, 11 mil milhões de galões de combustíveis renováveis nos EUA, nomeadamente para cumprir as metas estabelecidas pela Energy Independence and Security Act de 2007. A produção em grande escala permitiu também que os produtores dos EUA exportassem bioetanol para outros mercados, nomeadamente a União.
(46)
Com base em fontes oficiais e em informações de mercado e públicas (9), todos os tipos de bioetanol e o bioetanol em misturas, nomeadamente misturas de bioetanol com gasolina mineral como explicado no considerando 43, produzidos nos EUA e vendidos nos EUA ou exportados, são considerados combustíveis de bioetanol e fazem parte de um pacote legislativo que engloba a eficiência energética, as fontes de energia renováveis e os combustíveis alternativos nos EUA.
(47)
Verificou-se que todos os tipos de bioetanol e o bioetanol em misturas abrangidos pelo presente inquérito, não obstante possíveis diferenças em termos de matérias-primas utilizadas para a produção, ou variações no processo de produção, partilham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base, ou muito semelhantes, e são utilizados para os mesmos fins. As pequenas diferenças possíveis no produto em causa não alteram a sua definição de base, as suas características ou a perceção que as várias partes dele têm.
(48)
Algumas partes alegaram que a definição do produto em causa não era clara, especialmente porque não permitia distinguir o bioetanol para as aplicações de combustível do bioetanol destinado a outras aplicações. Por conseguinte, alegaram que o inquérito deveria abranger o etanol para todas as utilizações e de todas as fontes, incluindo o etanol sintético que concorre com o bioetanol para utilização industrial.
(49)
Outra parte alegou o contrário, ou seja, que o inquérito deveria abranger apenas o bioetanol para aplicações de combustível e que o bioetanol para utilização industrial deveria, por conseguinte, ser excluído.
(50)
Neste contexto, é de salientar que o produto em causa deverá, em primeiro lugar, ser definido com base nas suas características físicas, técnicas e químicas de base e não pelas suas utilizações ou aplicações. Um produto com diversas aplicações pode efetivamente ter características de base idênticas ou similares independentemente da utilização que lhe é dada e, em determinadas circunstâncias, poderá ser necessário aprofundar a análise da definição do produto e o âmbito do produto, tendo em conta a especificidade da indústria e do mercado.
(51)
No presente caso, ficou claro que o aviso de início não tinha a intenção de abranger o etanol sintético na definição do produto. O etanol sintético tem características diferentes do bioetanol e não corresponde aos critérios acima referidos ligados à definição do produto em causa. Nenhum produtor dedicado à produção desse produto participou neste inquérito. Por conseguinte, o etanol sintético não pode ser incluído na definição do produto em causa e está fora do âmbito do inquérito. Ao contrário do sugerido por algumas partes, esta clarificação não conduz a uma alteração no âmbito do inquérito ou da definição do produto em causa, não tendo tido qualquer impacto na qualidade dos dados utilizados.
(52)
O bioetanol para aplicações de combustível e o bioetanol destinado a outras aplicações podem ter características similares. No entanto, durante o inquérito, examinou-se o dumping ao nível dos operadores dos EUA que produziram ou misturaram bioetanol para aplicações de combustível, nomeadamente bioetanol para inclusão numa mistura de combustível. Do mesmo modo, o inquérito aos produtores da União incidiu no bioetanol destinado a aplicações de combustível e não para outras utilizações. Por conseguinte, o bioetanol destinado a aplicações que não de combustível não deverá ser abrangido pelo âmbito do presente inquérito.
(53)
Os importadores que não utilizarão o bioetanol importado dos EUA em aplicações de combustível têm a possibilidade de apresentar uma declaração, de acordo com as disposições sobre destino especial estabelecidas nas disposições de aplicação inseridas nos artigos 291.o a 300.o do Código Aduaneiro Comunitário (10).
2.2. Produto similar
(54)
Verificou-se que o bioetanol fabricado pela indústria da União e vendido no mercado da União tem características físicas, químicas e técnicas de base semelhantes, em comparação com o bioetanol exportado dos EUA para a União.
(55)
Tal como descrito no considerando 39, o bioetanol pode ser produzido a partir de diversas matérias-primas. Todavia, o inquérito não apontou para o facto de as matérias-primas utilizadas darem origem a quaisquer diferenças nas características do produto final. Verificou-se que o produto em causa produzido nos EUA, em especial a partir de milho, e exportado para a União é permutável com o produzido, em especial a partir de trigo, e vendido na União pelos produtores da União. Além disso, as diferenças, se as houver, não são significativas em termos das utilizações e da perceção dos operadores e dos utilizadores do mercado no que respeita ao bioetanol.
(56)
Confirma-se, pois, que o bioetanol produzido e vendido na União e o produto em causa exportado dos EUA deverão ser considerados similares, na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
(57)
Alguns dos produtores dos EUA incluídos na amostra alegaram que o bioetanol produzido e vendido no mercado dos EUA não é similar ao produto em causa, dado que não corresponde estritamente ao texto da descrição do produto estabelecida no aviso de início. Efetivamente, os tipos de bioetanol vendidos no mercado dos EUA têm um teor de água superior ao limiar de 0,3 %, correspondendo à norma dos EUA (ASTM) e não à norma EN 15376.
(58)
No entanto, o inquérito mostrou que o bioetanol produzido para venda no mercado americano tem, em grande medida, as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base que o produto em causa. O artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base prevê que um produto similar pode não ser necessariamente análogo em todos os aspetos ao produto em causa, podendo ser antes um produto que, embora não sendo análogo em todos os aspetos, apresente características muito semelhantes às do produto em causa. É o caso do bioetanol vendido no mercado dos EUA e do bioetanol exportado para a União. Existem precedentes em que os produtos foram considerados análogos ao produto em causa, apesar de certas diferenças (11).
(59)
Foi decidido, por conseguinte, alterar a conclusão provisória e considerar que o bioetanol ASTM vendido no mercado dos EUA é um produto similar ao produto em causa, na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. DUMPING
3.1. Introdução
(60)
Tal como explicado nos considerandos 6 a 16, a fim de investigar a eventual existência de dumping, o inquérito abrangeu os produtores de bioetanol, por um lado, e os comerciantes/misturadores que exportam o produto em causa para o mercado da União, por outro.
(61)
Nos termos do artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base, o regulamento que institui o direito deve precisar o montante do direito aplicável a cada fornecedor ou, se tal não for possível, o direito aplicável a cada país fornecedor em causa.
(62)
Certos produtores defenderam que seria possível identificar e rastrear os seus produtos, quando vendidos a operadores dos EUA para exportação, em especial para a União. Referiram-se ao processo de certificação previsto pela Diretiva Energias Renováveis, mas não puderam, em especial, estabelecer a ligação entre as suas vendas no mercado dos EUA e as exportações feitas por outros operadores para a UE. Como mencionado nos considerandos 12 e 63, esses produtores não tinham também conhecimento do nível do preço de exportação para a União.
(63)
No caso em apreço, verificou-se que a estrutura da indústria do bioetanol e a forma como o produto em causa era produzido e vendido no mercado dos EUA e exportado para a União tornavam impossível estabelecer margens de dumping individuais para os produtores dos EUA. Mais especificamente, os produtores incluídos na amostra dos EUA não exportaram o produto em causa para a União e os comerciantes/misturadores alvo do inquérito adquiriram bioetanol a vários produtores, misturaram-no e venderam-no, em especial para exportação para a União, pelo que, contrariamente às alegações formuladas pelas partes acima referidas, não foi possível rastrear todas as aquisições individualmente e comparar os valores normais com os preços de exportação relevantes, não sendo possível identificar o produtor no momento da exportação para a União. Por outras palavras, cada expedição para a UE contém bioetanol produzido por diversos produtores dos EUA nos EUA e não apenas pela amostra dos EUA. Acresce que o inquérito mostrou igualmente que o nível de preço que a amostra dos EUA cobrou aos seus clientes dos EUA nos EUA não era consentâneo com o preço efetivamente pago ou a pagar pelo produto em causa quando exportado para a União.
(64)
Por conseguinte, considerou-se que deverá ser estabelecida uma margem de dumping à escala nacional.
3.2. Valor normal
(65)
Para determinar o valor normal de acordo com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão estabeleceu primeiramente se o volume de vendas no mercado interno do produto em causa dos dois comerciantes/misturadores colaborantes a clientes independentes tinha sido representativo, ou seja, se o volume total dessas vendas tinha representado, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação para a União durante o PI.
(66)
Uma vez que as vendas do produto similar no mercado interno foram efetuadas em quantidade suficiente, o valor normal foi determinado com base no preço pago ou a pagar aos dois comerciantes/misturadores supramencionados, no decurso de operações comerciais normais, por clientes independentes nos EUA.
3.3. Preço de exportação
(67)
Os comerciantes/misturadores colaborantes facultaram dados que permitiram estabelecer um preço de exportação com base nos seus preços efetivamente pagos ou a pagar, de acordo com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base. No caso das operações em que as importações na União foram feitas através de uma empresa comercial coligada, o preço de exportação foi calculado com base no preço de revenda cobrado pela primeira vez pelo comerciante coligado a clientes independentes na União, nos termos do artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base.
(68)
No que respeita às vendas feitas através do comerciante coligado localizado na Suíça, os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como o lucro, não foram deduzidos do preço de exportação, uma vez que se considerou não serem custos entre a importação e a revenda na União. O inquérito revelou que a principal atividade do comerciante coligado consistia na gestão de tesouraria da unidade de negócio «açúcar», a que pertencem os biocombustíveis e a cobertura dos riscos inerentes à atividade agrícola, através da celebração de contratos de derivados, quer «mercado de balcão» quer em mercados financeiros organizados.
(69)
Alguns produtores dos EUA alegaram que é prática corrente das Instituições utilizar o preço de venda cobrado pelo exportador ao primeiro cliente independente como preço de exportação a utilizar nos cálculos de dumping. Neste caso, o preço seria o preço de venda dos produtores dos EUA a comerciantes/misturadores independentes dos EUA. Contudo, como mencionado nos considerandos 62 e 63, nenhum dos produtores de bioetanol dos EUA exportou o produto em causa para a União e nenhum deles tinha conhecimento do nível do preço de exportação para a UE. Consequentemente, os seus preços no mercado interno não podem ser utilizados, uma vez que não são preços de exportação pagos ou a pagar pelo produto em causa na União. O seu pedido não pode, assim, ser aceite.
3.4. Comparação
(70)
A comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado por tipo de produto estabelecido para os comerciantes/misturadores colaborantes foi efetuada no estádio à saída da fábrica, tendo em conta, nos termos do artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, as diferenças inerentes a fatores que se demonstrou afetarem os preços e a sua comparabilidade. Um comerciante/misturador defendeu que os dados relativos a vendas no mercado interno não seriam representativos. Uma vez que o comerciante/misturador não facultou dados relativos à totalidade das vendas no mercado interno, o cálculo baseia-se nos dados facultados no questionário e durante a visita no local.
(71)
Um comerciante/misturador argumenta que o cálculo do preço de venda no mercado interno deverá basear-se em dados sobre o mercado a pronto pagamento da NYMEX. A Comissão considera que os dados verificados dos dois comerciantes/misturadores são mais fiáveis.
(72)
Para o efeito, sempre que aplicável e justificado, foram efetuados os devidos ajustamentos tendo em conta as diferenças ao nível dos custos de transporte, seguro, manutenção, descarga e custos acessórios.
(73)
O produto em causa e o produto similar apresentam a particularidade de os comerciantes/misturadores terem recebido uma subvenção, principalmente sob a forma de créditos ao imposto especial de consumo durante o PI, em relação às suas vendas de misturas de bioetanol. O método utilizado para estabelecer o valor normal e o preço de exportação é um método em que os preços efetivos de venda, no mercado interno e de exportação dos referidos comerciantes/misturadores são tomados integralmente em consideração. Dessa forma, uma comparação entre as vendas feitas por comerciantes/misturadores no mercado dos EUA e os preços de exportação dos comerciantes/misturadores para a UE, a fim de calcular o nível de dumping do produto em causa, permite eliminar qualquer eventual impacto que a subvenção possa ter tido nos preços, já que a subvenção afetou do mesmo modo as vendas no mercado interno e as vendas de exportação durante o PI. Um comerciante/misturador alegou não ter recebido uma subvenção relativa às suas vendas no mercado interno. Não apresentou, contudo, elementos de prova em apoio dessa afirmação; a afirmação também é difícil de conciliar com as informações facultadas pelas autoridades dos EUA relativamente à utilização da subvenção.
3.5. Dumping
(74)
De acordo com o disposto no artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado por tipo do produto foi comparado com o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto correspondente do produto em causa. Com base nessa comparação, constatou-se que os misturadores/comerciantes independentes colaborantes recorreram a práticas de dumping.
(75)
A margem de dumping média ponderada de 9,5 % foi estabelecida com base nos dados agregados dos comerciantes/misturadores colaborantes e representa a margem de dumping à escala nacional para os EUA.
(76)
Alguns dos produtores dos EUA incluídos na amostra alegaram que, no caso da instituição de medidas anti-dumping definitivas, esperavam obter a sua margem de dumping individual. Atendendo ao explanado nos considerandos 6 a 16 e à fundamentação nos considerandos 60 a 64, esta alegação não pode ser aceite, uma vez que o inquérito confirmou que, em especial devido ao facto de não terem exportado para a União durante o PI, não foi possível rastrear os produtos destes operadores quando exportados para a União, e que os referidos operadores não tinham geralmente qualquer ideia sobre o momento da exportação e o preço pago ou a pagar pelos importadores da União, pelo que não foi possível estabelecer de uma forma fiável nem um preço de exportação nem uma margem de dumping para esses produtores.
(77)
Certos produtores solicitaram mais informações sobre os cálculos do dumping estabelecidos para os dois comerciantes/misturadores colaborantes. No entanto, dever-se-á ter em consideração que, por um lado, as informações solicitadas incluem informações empresariais confidenciais, não podendo por isso ser divulgadas a outras partes que não a parte interessada. Por outro lado, é prática corrente das Instituições comunicar a todas as partes o método geral utilizado para estabelecer o dumping, em cujos cálculos não tenham sido utilizados dados individuais. Este método foi descrito no documento de divulgação geral enviado a todas as partes.
4. PREJUÍZO
4.1. Produção da União e indústria da União
(78)
A produção da União foi determinada com base num relatório de mercado facultado pelo autor da denúncia durante o inquérito. A produção total da União do produto similar indicada nesse relatório foi comparada com as informações facultadas pelos 17 produtores da União colaborantes. Foi detetada uma pequena diferença de cerca de 5 % entre os dois conjuntos de dados. Tal explica-se pelo facto de alguns produtores da União não colaborantes, de pequena dimensão, não terem fornecido informações sobre a produção. Nesta base, a produção total da União foi estimada em 3,42 milhões de toneladas durante o PI. Uma vez que os produtores da União são responsáveis por toda a produção da União, constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, pelo que são a seguir designados «indústria da União».
4.2. Consumo da União
(79)
O consumo da União foi estabelecido com base na produção total da União da indústria da União, adicionando o volume das importações provenientes de países terceiros, estabelecido com base nas melhores estatísticas disponíveis, tendo sido deduzidas a variação das existências e as exportações da indústria da União, tal como comunicadas pela indústria da União. Algumas partes alegaram que as estatísticas utilizadas para determinar o consumo não estariam completas, porque não se teria tomado em consideração importações significativas de bioetanol provenientes de outros países terceiros, especialmente no PI. Consideraram igualmente que o volume de importações provenientes dos EUA teria sido sobreavaliado pela Comissão e que os valores relativos ao consumo e à parte de mercado não seriam, portanto, fiáveis.
(80)
Estas alegações foram analisadas e cruzadas com a informação disponível. No que respeita às importações provenientes de outros países, as partes não facultaram quaisquer elementos de prova sobre os volumes de importações do produto em causa. No entanto, as importações provenientes de outros países foram tomadas em consideração na estimação das importações. Quanto ao volume das importações provenientes dos EUA, foi detetado um erro material na estimação das importações provenientes dos EUA durante o PI. Por conseguinte, o volume das importações foi reavaliado e ajustado quando necessário. No entanto, tal não teve qualquer impacto sobre as conclusões das avaliações do prejuízo e do nexo de causalidade.
(81)
Quanto às importações do produto em causa, importa sublinhar que não existem códigos aduaneiros específicos da Nomenclatura Combinada para o produto em causa. Além disso, os códigos da Nomenclatura Combinada em que o produto em causa pode ser declarado às autoridades aduaneiras incluem outros produtos para além do produto em causa.
(82)
No que respeita às importações de misturas de bioetanol, as respostas ao questionário verificadas fornecidas pelos importadores independentes mostraram que a maior parte das importações foi declarada na alfândega sob o código TARIC 3824909799. Não é possível, contudo, obter o volume das importações diretamente do Eurostat, porque esse código TARIC inclui vários produtos químicos além do produto em causa.
(83)
No que respeita às importações declaradas sob os códigos da Nomenclatura Combinada 2207 10 00 e 2207 20 00, não foi possível estabelecer uma distinção entre o produto em causa e outros produtos não abrangidos pelo inquérito, devido à falta de informações suficientes sobre o produto importado.
(84)
Por conseguinte, na ausência de dados completos sobre importações disponíveis no Eurostat, foi decidido utilizar igualmente outras fontes de informação para determinar as importações do produto em causa no mercado da União.
(85)
A fim de obter a melhor estimativa das importações do produto em causa originário dos EUA, considerou-se que a base mais fiável eram as estatísticas fornecidas pela International Trade Commission - ITC dos EUA. Os volumes de exportações declarados correspondem aos códigos pautais dos EUA 22071060 e 22072000.
(86)
Foi adotada uma abordagem razoável para estimar essas importações, tendo sido tomadas em consideração todas as quantidades comunicadas pela International Trade Commission dos EUA na determinação das importações provenientes dos EUA no mercado da União.
(87)
A estimativa sobre as importações originárias do Brasil na União baseou-se nas seguintes fontes de informação: relatórios emitidos pela Renewable Fuels Agency do Reino Unido, no que respeita às importações no Reino Unido; extrações da base de dados aduaneira pormenorizada das importações, fornecidas pelos Países Baixos, pela Suécia e pela Finlândia, e pelo Eurostat. No que ser refere aos Países Baixos, à Suécia e à Finlândia, o volume de importações foi estimado com base nos nomes do importador e do exportador e na descrição do produto, quando disponível. Para estimar essas importações, foi adotada uma abordagem prudente. O cálculo das importações teve em consideração todas as quantidades comunicadas.
(88)
Por último, o Eurostat foi também utilizado para estimar as outras importações na União relativamente aos Estados-Membros que não os mencionados no considerando 87. Foi aplicado um ajustamento aos volumes de importação, com base na percentagem de bioetanol utilizado como combustível na União. A fonte do ajustamento pode ser consultada na denúncia. Essa percentagem foi obtida a partir do balanço anual de álcool etílico publicado pela Comissão Europeia (12). A percentagem de bioetanol utilizado como combustível na União foi de 54 % em 2008, 66 % em 2009, e 68 % em 2010. Para o PI, utilizou-se a percentagem de 2010 para estimar as importações relevantes efetuadas durante o PI.
(89)
Para estimar as importações provenientes de outras origens, as fontes de informação utilizadas foram o Eurostat e extrações da base de dados aduaneira pormenorizada das importações, fornecidas pelos Países Baixos, pela Suécia e pela Finlândia. A metodologia utilizada foi a mesma que se usou para determinar as importações provenientes do Brasil.
(90)
Quanto ao cálculo dos preços unitários médios CIF das importações provenientes dos EUA e do Brasil, utilizou-se como fonte de informação as extrações da base de dados aduaneira pormenorizada das importações, fornecidas pelos Países Baixos, pela Suécia e pela Finlândia. No que se refere aos EUA, foram também utilizados dados verificados do questionário do importador independente. No caso dos EUA, os preços médios CIF para 2008 e 2009 foram estimados com base no preço médio comunicado pela ITC dos EUA para esses anos, expressos em relação com o preço unitário médio CIF obtido para 2010.
(91)
A variação das existências foi estabelecida com base nas informações sobre a indústria da União facultadas pelo autor da denúncia.
(92)
Com base nestes elementos, o consumo da União evoluiu da seguinte forma:
2008
2009
2010
PI
Produção total da União (toneladas) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Total das importações provenientes de países terceiros, incluindo o país em causa (toneladas) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Total das exportações da indústria da União para países terceiros (toneladas) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Variação das existências (13) (toneladas) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Consumo da União (toneladas)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Índice: 2008 = 100
100
115
121
129
Fonte:
(A) relatório de mercado, (B) Eurostat, International Trade Commission dos EUA, Renewable Fuels Agency do Reino Unido e base de dados aduaneira das importações, fornecida pelos Países Baixos, pela Suécia e pela Finlândia; (C) denúncia, respostas ao questionário dadas pelos produtores da União incluídos na amostra, informações sobre a indústria da União fornecidas na denúncia
(93)
Durante o período considerado, o consumo da União aumentou significativamente (29 %). Este acréscimo foi estimulado pela aplicação da Diretiva Energias Renováveis nos Estados-Membros, que estabeleceu metas de crescimento para o consumo de energias renováveis.
4.3. Importações na União provenientes do país em causa
4.3.1. Volume, parte de mercado e preço das importações provenientes do país em causa
(94)
Em termos de volume, parte de mercado e preços, as importações na União provenientes dos EUA evoluíram da seguinte forma durante o período considerado:
2008
2009
2010
PI
Volume de importações provenientes dos EUA (toneladas) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Índice: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Parte de mercado (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Índice: 2008 = 100
100
73
454
837
Preço médio em EUR/tonelada (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Índice: 2008 = 100
100
94
92
106
Fonte:
(A) volume de exportação declarado pela International Trade Commission dos EUA, (B) base de dados aduaneira das importações, fornecida pelos Países Baixos, pela Suécia e pela Finlândia, e uma resposta verificada ao questionário dos importadores independentes
(95)
As importações provenientes dos EUA aumentaram significativamente em termos de volume, de 63 406 toneladas para 686 185 toneladas durante o período considerado. De igual modo, a parte de mercado dos exportadores dos EUA na União aumentou significativamente, tendo passado de 1,9 % para 15,7 % ao longo deste período.
(96)
Embora os preços médios de importação dos EUA tenham aumentado 6 % ao longo do período considerado, os preços cobrados pelos exportadores dos EUA foram constantemente inferiores aos preços médios dos produtores da União, como explicado no considerando 117. Essa subcotação sistemática dos preços praticada pelos exportadores dos EUA explica o aumento significativo da parte de mercado que esses exportadores registaram durante o período considerado.
4.3.2. Subcotação dos preços pelas importações provenientes do país em causa
(97)
Para efeitos de avaliação de qualquer subcotação de preços durante o PI, os preços de venda médios ponderados, por tipo do produto, cobrados pelos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, foram comparados com os preços médios ponderados correspondentes, por tipo do produto, cobrados pelos exportadores dos EUA ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF. A fim de permitir uma comparação equitativa dos preços, o preço dos EUA foi devidamente ajustado para ter em conta os direitos aduaneiros existentes e os custos pós-importação.
(98)
Os resultados dessa comparação, expressos em percentagem dos preços de venda dos produtores da União incluídos na amostra durante o período de inquérito, mostraram uma subcotação constante dos preços de 5,6 %, em média. Esta subcotação dos preços indica a pressão sobre os preços exercida no mercado da União pelas importações provenientes do país em causa, em especial durante o PI.
4.4. Situação económica da indústria da União
4.4.1. Observações preliminares
(99)
Nos termos do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame da repercussão das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma apreciação de todos os indicadores económicos para avaliar a situação da indústria da União durante o período considerado.
(100)
A análise do prejuízo relativa aos dados macroeconómicos, nomeadamente produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, existências, emprego, produtividade e amplitude da margem de dumping, baseia-se nos dados da ePURE sobre a indústria da União, no seu conjunto.
(101)
A análise do prejuízo relativa aos dados microeconómicos, nomeadamente preços, rendibilidade, cash flow, investimento, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital, salários e existências, foi estabelecida com base nos dados fornecidos pelos produtores da União incluídos na amostra, através das respostas verificadas ao questionário.
(102)
A indústria do bioetanol ainda se encontra numa fase de arranque na União. As empresas investiram recentemente em novas instalações de produção ou expandiram as capacidades existentes para satisfazer a procura crescente na União. O facto de novos produtores terem começado a produzir durante o período considerado levou a uma evolução positiva de indicadores como a produção, a capacidade de produção, o volume de vendas e o emprego.
(103)
O inquérito mostrou também que este tipo de indústria necessita de um certo tempo, entre dois e três anos a partir do momento do arranque, para alcançar os níveis normais de produção.
4.4.2. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2008
2009
2010
PI
Volume de produção (toneladas)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Índice: 2008 = 100
100
130
152
157
Capacidade de produção (toneladas)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Índice: 2008 = 100
100
116
136
137
Utilização da capacidade (%)
63
70
70
72
Índice: 2008 = 100
100
112
112
114
Fonte:
com base nos dados sobre a indústria da União fornecidos pelo autor da denúncia
(104)
Em resultado da Diretiva Energias Renováveis, a produção da União aumentou significativamente no período considerado (cerca de 57 %). De 2008 a 2010, a produção da União aumentou 36 %, mas, em seguida, a taxa de crescimento abrandou significativamente, sendo de apenas 3,5 % no PI, em comparação com 2010.
(105)
A capacidade de produção aumentou 37 % durante o período considerado, tendo registado uma evolução similar à da produção.
(106)
A utilização da capacidade aumentou 14 % durante o período considerado, sendo esse aumento alcançado no início do período considerado. Atendendo a que certos produtores da União estavam em fase de arranque em 2009, previa-se um novo aumento da utilização da capacidade, já que os produtores necessitam normalmente de dois a três anos, após o arranque, para atingirem os níveis normais de produção, como explicado no considerando 103. Contudo, tal não foi o caso.
(107)
O inquérito confirmou, assim, que várias empresas na UE arrancaram no início ou durante o período considerado, porque se previa a publicação da Diretiva Energias Renováveis. Tal conduziu a uma evolução positiva, em especial no que respeita aos fatores de prejuízo referidos supra, especialmente no período até 2010. No entanto, a situação no mercado da União alterou-se em simultâneo com o aumento súbito das importações objeto de dumping provenientes dos EUA, em 2010, não se tendo concretizado o crescimento da atividade previsto durante o PI.
4.4.3. Volume de vendas e parte de mercado
2008
2009
2010
PI
Volume de vendas (toneladas)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Índice: 2008 = 100
100
130
152
159
Parte de mercado (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Índice: 2008 = 100
100
113
126
122
Fonte:
com base nos dados sobre a indústria da União fornecidos pelo autor da denúncia
(108)
O volume de vendas da indústria da União aumentou 59 %, tendo a parte de mercado registado uma subida de 13,8 pontos percentuais durante o período considerado. O volume de vendas aumentou de forma constante entre 2008 e 2010; porém, entre 2010 e o PI, o volume de vendas aumentou menos que o consumo, que aumentou 6,8 % no mesmo período.
(109)
Do mesmo modo, a parte de mercado da indústria da União aumentou até 2010, mas diminuiu em seguida, durante o PI. No período entre 2010 e o PI, enquanto as importações provenientes dos EUA quase duplicaram a sua parte de mercado, ganhando 7,2 pontos percentuais, a indústria da União perdeu 2,2 pontos percentuais.
4.4.4. Crescimento
(110)
O consumo da União cresceu significativamente durante o período considerado (29,2 %). Embora o volume de vendas e a parte de mercado também tenham aumentado durante o referido período, a indústria da União não beneficiou plenamente deste crescimento do consumo, em especial após 2010. A partir de 2010 até ao PI, o crescimento do volume de vendas da indústria da União abrandou, tendo a parte de mercado diminuído em comparação com os anos anteriores.
(111)
Algumas partes alegaram que o padrão de crescimento revelado por certos indicadores durante o período considerado não espelha uma situação de prejuízo para a indústria. Contudo, como acima se explica, o inquérito mostrou que o abrandamento do crescimento da indústria da União em 2010 e no PI coincidiu com o aumento súbito das importações objeto de dumping, a baixo preço, provenientes dos EUA.
4.4.5. Emprego e produtividade
2008
2009
2010
PI
Número de trabalhadores
2 331
2 419
2 523
2 552
Índice: 2008 = 100
100
104
108
109
Produtividade
(unidades/trabalhador)
924
1 157
1 298
1 328
Índice: 2008 = 100
100
125
141
144
Fonte:
com base nos dados sobre a indústria da União fornecidos pelo autor da denúncia
(112)
O emprego subiu 9 % no período considerado. Mais especificamente, aumentou 8 % entre 2008 e 2010, para, em seguida, aumentar apenas marginalmente durante o período de inquérito (1 %). Esta tendência reflete a tendência registada no que respeita à capacidade e à produção na União.
(113)
A produtividade da mão de obra da indústria da União foi medida enquanto produção anual por trabalhador. Aumentou significativamente (44 %) ao longo do período considerado, refletindo os efeitos da aprendizagem e o aumento da eficiência durante e após a fase de arranque.
4.4.6. Amplitude da margem de dumping efetiva
(114)
Atendendo ao volume, à parte de mercado e aos preços das importações objeto de dumping provenientes do país em causa, o impacto na indústria comunitária das margens de dumping apuradas no PI não pode ser considerado negligenciável.
4.4.7. Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(115)
Esta questão não é relevante no caso em apreço, devido à ausência de efeitos de anteriores práticas de dumping.
4.4.8. Preços unitários médios da indústria da União
2008
2009
2010
PI
Preços unitários (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Índice: 2008 = 100
100
90
94
109
Fonte:
respostas ao questionário fornecidas pelos produtores da União incluídos na amostra
(116)
Os preços da indústria da União aumentaram globalmente 9 % durante o período considerado. Diminuíram em 2009, em comparação com 2008, tendo registado em seguida um aumento constante até ao final do PI. Contudo, o inquérito mostrou que os aumentos de preços não foram suficientes para permitir que a indústria da União cobrisse os seus custos. A diferença entre os preços de venda e os custos continuou a aumentar, em especial, durante o PI. Esta situação coincide com a presença crescente das importações objeto de dumping, a baixo preço, provenientes dos EUA no mercado da União.
(117)
O inquérito mostrou que os preços da indústria da União permaneceram superiores (até 23 %) aos das importações objeto de dumping provenientes dos EUA durante o período considerado.
4.4.9. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
2008
2009
2010
PI
Lucro líquido antes de impostos (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Índice: 2008 = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Rendibilidade das vendas da União (em % das vendas líquidas)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Índice: 2008 = - 100
- 100
3
-49
-84
Cash flow (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Índice: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Cash flow (em % das vendas da União a partes independentes)
-0,9
8,7
8,2
4,4
Índice: 2008 = - 100
- 100
980
930
494
Investimentos (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Índice: 2008 = 100
100
26
12
7
Retorno dos investimentos (%)
-10
2
-88
- 357
Índice: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Fonte:
respostas ao questionário fornecidas pelos produtores da União incluídos na amostra
(118)
A rendibilidade da indústria da União foi estabelecida em valores absolutos (lucro líquido antes de impostos) e expressando o resultado líquido, antes de impostos, em percentagem do volume de negócios das vendas do produto similar. A rendibilidade da indústria da União foi negativa durante o período considerado, com exceção de 2009, ano em que as empresas incluídas na amostra conseguiram atingir o limiar de rendibilidade.
(119)
O retorno dos investimentos evoluiu de forma similar, mantendo-se muito aquém do retorno necessário à sobrevivência da indústria da União.
(120)
O cash flow foi negativo em 2008, tendo melhorado em 2009 e 2010. Durante o PI, contudo, o cash flow começou novamente a diminuir, refletindo um agravamento da capacidade da indústria da União para autofinanciar as suas atividades.
(121)
A evolução da rendibilidade, do cash flow e do retorno dos investimentos durante o período considerado limitou a capacidade de investimento da indústria da União nas suas atividades e comprometeu o seu desenvolvimento, como demonstrado claramente pela diminuição de 93 % nos investimentos durante o referido período.
4.4.10. Salários
2008
2009
2010
PI
Salários (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Custo médio da mão de obra por trabalhador (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Índice: 2008 = 100
100
107
117
132
Fonte:
respostas ao questionário fornecidas pelos produtores da União incluídos na amostra
(122)
Os salários aumentaram 32 % no decurso do período considerado, refletindo os ganhos de produtividade dos trabalhadores.
4.4.11. Existências
2008
2009
2010
PI
Existências finais (toneladas)
34 585
24 022
38 649
31 408
Índice: 2008 = 100
100
69
112
91
Existências em relação à produção (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Fonte:
respostas ao questionário fornecidas pelos produtores da União incluídos na amostra
(123)
Os níveis das existências diminuíram ligeiramente durante o período considerado.
4.5. Conclusão sobre o prejuízo
(124)
O inquérito mostrou que o aumento súbito das importações objeto de dumping, a baixo preço, no mercado da União ocorreu em 2010 e, em especial, durante o PI. Nesse período, certos indicadores de prejuízo referentes à situação económica da indústria da União registaram melhorias, mas o crescimento não foi consentâneo com o aumento do consumo durante o período considerado, pelo que essas melhorias não foram suficientes para que a indústria da União pudesse desenvolver as suas atividades.
(125)
Como é normal numa atividade nova e crescente, certos indicadores, nomeadamente volume de vendas, produção e utilização da capacidade, mostraram uma tendência positiva durante o período considerado. Tal explica-se pelo facto de terem entrado novos produtores da União no mercado nesse período. No entanto, o inquérito mostrou que a situação no mercado da União, a partir de 2010, altura em que ocorreu o aumento súbito das importações a baixo preço, não permitiu que os produtores da União atingissem um nível de atividade e de preços suficiente para desenvolverem e suportarem os investimentos importantes realizados no período considerado.
(126)
Apurou-se que as importações a baixo preço subcotaram constantemente os preços da indústria da União. O nível de preços não permitiu que a referida indústria cobrisse os seus custos e realizasse o cash flow e os lucros necessários para desenvolver as atividades.
(127)
Com efeito, os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União, nomeadamente rendibilidade, cash flow e retorno dos investimentos, deterioraram-se ou permaneceram muito aquém do nível normal. Esta situação afetou gravemente a capacidade de a indústria da União obter capital e de continuar a investir nas suas atividades.
(128)
Tendo em conta o que precede, considerou-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante durante o PI, na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
5. NEXO DE CAUSALIDADE
5.1. Introdução
(129)
Nos termos do artigo 3.o, n.os 5 e 6, do regulamento anti-dumping de base, procurou-se determinar se as importações objeto de dumping do produto em causa, originário do país em causa, causaram prejuízo à indústria da União. Para além das importações objeto de dumping, foram também analisados outros fatores conhecidos que pudessem estar a causar um prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses fatores não fosse atribuído às importações objeto de dumping.
5.2. Efeito das importações objeto de dumping
(130)
Como acima referido, o consumo da União aumentou substancialmente durante o período considerado (29,2 %). Contudo, o volume das importações objeto de dumping provenientes do país em causa aumentou significativamente, isto é, passou de uma parte de 1,9 % do mercado da União, no início do período considerado, para 15,7 %, durante o PI. Tal exerceu claramente uma pressão sobre a indústria da União, em especial, de 2010 até ao final do período de inquérito, altura em que essas importações mais do que duplicaram. A partir de 2010, e especialmente durante o PI, estiveram presentes no mercado da União grandes volumes de importações, a baixo preço, provenientes dos EUA, que subcotavam os preços da indústria da União. Esta situação não permitiu que a indústria se desenvolvesse como previsto durante o PI.
(131)
Algumas partes alegaram que a melhoria da situação da indústria da União ocorreu precisamente a partir de 2010 até ao PI, em simultâneo com o aumento, para o dobro, das importações provenientes dos EUA. Tal como explicado nos considerandos 102 e 107, o facto de muitos produtores da União terem entrado no mercado durante o período considerado gerou tendências positivas em certos fatores de prejuízo, nomeadamente produção e volume de vendas. No entanto, a indústria da União perdeu parte de mercado durante o PI, em comparação com 2010, ao mesmo tempo que o mercado da União registava o maior aumento de importações objeto de dumping provenientes dos EUA. A existência de subcotação dos preços e pressão sobre os preços conduziu à deterioração da situação financeira geral, especialmente da rendibilidade, da indústria da União.
(132)
Assim, as importações a baixo preço desempenharam um papel significativo no prejuízo importante sofrido pela indústria da União durante o PI.
5.3. Efeito de outros fatores
(133)
Para além das importações objeto de dumping, foram examinados os seguintes fatores conhecidos suscetíveis de terem causado prejuízo à indústria da União, de modo a evitar que um qualquer prejuízo devido a esses fatores fosse atribuído às importações objeto de dumping: importações provenientes de outros países, resultados de exportação da indústria da União, impacto da crise económica e outros fatores, como flutuações nos preços das matérias-primas, evolução da procura e alegados problemas internos nas empresas da indústria da União.
5.3.1. Importações provenientes de outros países (Brasil)
(134)
De acordo com as informações disponíveis, além do Brasil, nenhum outro país exportou o produto em causa para a União em quantidades significativas no período considerado. Em termos de preços, os preços de importação brasileiros permaneceram muito inferiores aos praticados pelos produtores da União. Todavia, as importações provenientes do Brasil mostraram claramente uma tendência decrescente em termos de volume (- 81 %) e de parte de mercado (- 25,8 %) durante o período considerado. Consequentemente, uma vez que os volumes das importações desceram para um nível tão baixo durante o PI, não se pode considerar que essas importações tenham quebrado o nexo de causalidade entre as importações, a baixo preço, provenientes dos EUA e o prejuízo sofrido pela indústria da União durante o PI.
2008
2009
2010
PI
Volume das importações originárias do Brasil (toneladas)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Índice: 2008 = 100
100
86
39
19
Parte de mercado das importações provenientes do Brasil (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Preço unitário médio CIF
(EUR/tonelada de importações)
560,8
496,2
580,8
622,4
Índice: 2008 = 100
100
88
104
111
Fonte:
Eurostat, Renewable Fuels Agency do Reino Unido, base de dados aduaneira pormenorizada das importações, fornecida pelos Países Baixos, pela Suécia e pela Finlândia, e denúncia
(135)
As partes alegaram que as importações provenientes do Brasil permaneceram acima do nível de minimis durante o período considerado e que foram efetuadas a preços de dumping no mercado da União. Foi ainda argumentado que as importações provenientes dos EUA apenas teriam ocupado a parte de mercado deixada pelas importações brasileiras. As importações provenientes dos EUA não poderão alegadamente, portanto, ser consideradas como a causa do prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
(136)
Como atrás se explicou, as importações brasileiras diminuíram significativamente no período considerado. A sua parte de mercado desceu de 30,3 % para 4,5 % numa altura em que o consumo aumentou significativamente. Atendendo ao nível de preços praticado pelos exportadores brasileiros no mercado da União, não se pode excluir que a presença de bioetanol brasileiro tenha contribuído, em certa medida, para o prejuízo sofrido pela indústria da União. No entanto, considera-se que essas importações desceram para um nível tão baixo durante o PI que não podem ser consideradas como uma causa importante desse prejuízo. Com efeito, no período entre 2010 e o PI, enquanto as importações provenientes do Brasil diminuíram em cerca de 200 000 toneladas, as importações objeto de dumping provenientes dos EUA aumentaram em mais de 330 000 toneladas. Considera-se, por conseguinte, que a presença do bioetanol brasileiro no mercado da União, em especial durante o PI, não foi de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objeto de dumping provenientes dos EUA e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União durante esse mesmo período.
5.3.2. Resultados das exportações da indústria da União
2008
2009
2010
PI
Volume de vendas para exportação (toneladas)
26 263
41 023
53 085
59 633
Fonte:
denúncia e respostas ao questionário fornecidas pelos produtores da União incluídos na amostra
(137)
O inquérito mostrou que, durante o PI, a indústria da União exportou pequenos volumes de bioetanol a preços claramente superiores aos praticados no mercado da União. Tal permitiu concluir que os resultados da exportação não quebraram o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objeto de dumping provenientes do país em causa.
5.3.3. Impacto da crise económica
(138)
A crise económica não teve, segundo se constatou, um impacto negativo na indústria da União. O consumo de bioetanol na União registou o seu maior aumento em 2009, ano geralmente considerado como o pior ano da crise económica. No mesmo período, a produção e as vendas dos produtores da União aumentaram igualmente.
(139)
Com base no que precede, considera-se que a crise económica não quebrou o nexo de causalidade entre as importações a baixo preço provenientes do país em causa e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
5.3.4. Outros fatores
(140)
As partes mencionaram também outros fatores suscetíveis de terem quebrado o nexo de causalidade, como a flutuação dos preços das matérias-primas, a evolução da procura (mais fraca que o previsto), um quadro regulamentar na União que, alegadamente, prejudica os produtores da União, assim como certos alegados problemas internos dos produtores da União.
(141)
Relativamente às flutuações dos preços das matérias-primas, constatou-se que tanto o preço do milho como o do trigo foram instáveis durante o período considerado. Contudo, o inquérito mostrou que a maior parte dos produtores cobriu este risco graças a um mecanismo específico de fixação de preços com os seus fornecedores ou através dos mercados financeiros. Por conseguinte, apesar de os preços das matérias-primas se terem efetivamente alterado, especialmente entre 2008 e 2010, altura em que o preço do milho era inferior ao preço do trigo, mantiveram-se mais ou menos inalterados na segunda metade do PI. Tal indica que qualquer diferença de preços se reduz ao mínimo e não é de caráter duradouro.
(142)
Algumas partes alegaram que a aplicação da Diretiva Energias Renováveis nos Estados-Membros tem sido demasiado lenta e que o consumo não teria atingido as metas estabelecidas pela diretiva mencionada. Porém, embora os objetivos iniciais não tenham sido plenamente atingidos no período considerado, o facto de o consumo ter aumentado significativamente, nomeadamente em 29,2 %, constitui no mesmo período um fator positivo que não pode ser ignorado na análise. De qualquer modo, a alegada lentidão na aplicação da Diretiva Energias Renováveis não pode justificar a presença de elevados volumes de importações objeto de dumping, a baixo preço, no mercado da União, que subcotam os preços da indústria da União e causam prejuízo à referida indústria. Assim, a alegação é rejeitada.
(143)
As partes também argumentaram que a indústria da União, por si só, não poderia satisfazer a procura da União, devido à incerteza regulamentar e ao facto de o sistema de certificação ser muito lento e, por conseguinte, comprometer as vantagens para os produtores da União certificados. Por último, algumas partes defenderam que o facto de muitos produtores da União terem tido problemas internos durante o período considerado explicaria qualquer prejuízo que tenham sofrido. Estas alegações não foram, no entanto, fundamentadas e o inquérito não confirmou que fossem justificadas. Não obstante, convém sublinhar que o inquérito mostrou que qualquer alegado baixo nível de produção da União se ficou a dever, principalmente, a um baixo nível dos preços de venda no mercado da União, fortemente afetado pelo aumento súbito das importações objeto de dumping, a baixo preço, provenientes dos EUA, que subcotaram os preços dos produtores da União, em especial durante o PI. Os produtores da UE não terão tido aparentemente outra alternativa, senão suspender a produção, uma vez que os preços não lhes permitiam sequer cobrir o custo das matérias-primas, em especial durante o PI. Por conseguinte, as alegações não fundamentadas supra não são de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e a situação de prejuízo da indústria da União durante o PI.
(144)
Conclui-se, assim, que todos os fatores acima referidos não foram de molde a quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objeto de dumping provenientes dos EUA.
(145)
As partes referiram finalmente que, durante o PI, um número considerável de importações foi declarado sob o código NC 3824, o que implicava um direito aduaneiro baixo. Após o final do PI, o nível do respetivo direito aduaneiro foi aumentado. As partes consideram que o prejuízo terá sido causado pelo direito aduaneiro baixo e não pelas práticas de dumping. A este propósito, basta afirmar que os direitos aduaneiros podem mudar a qualquer momento e que, por conseguinte, este argumento não pode pôr em causa a existência de prejuízo durante o período de inquérito.
5.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(146)
A análise precedente demonstrou a existência de um aumento substancial no volume e na parte de mercado das importações objeto de dumping, a baixo preço, provenientes do país em causa, durante o período considerado. Constatou-se ainda que os preços dessas importações eram inferiores aos preços cobrados pela indústria da União no mercado da União.
(147)
Este aumento no volume e na parte de mercado das importações, a baixo preço, provenientes do país em causa coincidiu com um aumento global e contínuo do consumo na União e também com os resultados negativos da indústria da União durante o período considerado. Os exportadores do país em causa conseguiram aumentar a sua parte de mercado, subcotando sistematicamente os preços da indústria da União. Ao mesmo tempo, a indústria da União não conseguiu atingir níveis de rendibilidade positivos duradouros, não obstante o aumento da sua atividade.
(148)
A análise dos outros fatores conhecidos suscetíveis de terem causado prejuízo à indústria da União revelou que esses fatores não parecem ser de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(149)
Com base na análise supra, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping, concluiu-se que as importações objeto de dumping provenientes dos EUA causaram um prejuízo importante à indústria da União na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
6. INTERESSE DA UNIÃO
6.1. Observação preliminar
(150)
Nos termos com o artigo 21.o do regulamento de base, foi examinado se, não obstante a conclusão sobre o prejuízo causado pelas importações objeto de dumping provenientes do país em causa, existiam razões imperiosas para concluir que não era do interesse da União adotar medidas anti-dumping neste caso específico. A análise do interesse da União baseou-se na avaliação de todos os interesses envolvidos, incluindo os da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores do produto em causa.
6.2. Interesse da indústria da União
(151)
O inquérito mostrou que a indústria da União sofreu um prejuízo importante causado pelas importações objeto de dumping provenientes dos EUA. Na ausência de medidas que corrijam os efeitos de distorção do comércio resultantes destas importações, parece muito provável uma nova deterioração da situação económica da indústria da União.
(152)
Espera-se que a instituição dos direitos anti-dumping restabeleça as condições reais de comércio no mercado da União, permitindo que os preços da indústria da União reflitam o seu custo de produção. É de prever que a instituição de medidas permita também à indústria da União aumentar o seu volume de vendas, ganhando, assim, a parte de mercado perdida devido à presença de importações objeto de dumping. Tal irá ter, por sua vez, um novo impacto positivo na sua situação financeira e rendibilidade.
(153)
Concluiu-se, portanto, que a instituição de medidas anti-dumping sobre as importações do produto em causa originário dos EUA não seria contrária ao interesse da indústria da União.
6.3. Interesse dos importadores
(154)
Duas empresas enviaram respostas ao questionário destinado aos importadores independentes na União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações destes importadores colaborantes. No caso de ambas as empresas visitadas, o bioetanol constitui apenas uma pequena parte do seu volume de negócios total (menos de 5 %). Acresce que ambas indicaram que estariam em condições de repercutir qualquer aumento de preços nos seus clientes, os utilizadores.
(155)
Com base nas informações disponíveis, concluiu-se que a instituição de medidas não teria um impacto negativo significativo nos importadores.
6.4. Interesse dos utilizadores
(156)
Quatro empresas enviaram respostas ao questionário destinado aos utilizadores na União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações de uma das empresas.
(157)
No caso da empresa visitada, o bioetanol representa uma pequena parte do seu volume de negócios (menos de 5 %). A empresa realizou uma avaliação de impacto, com base numa mistura de E5, tendo calculado que um direito de 100 EUR/m3 resultaria num aumento de preço de 0,005 EUR/litro na bomba.
(158)
No que se refere aos três outros utilizadores, com base nos dados constantes das suas respostas ao questionário, é claro que o impacto seria também limitado. Relativamente a uma empresa, os volumes adquiridos ao país em causa são bastante limitados, pelo que a instituição de um direito anti-dumping teria apenas um impacto mínimo na sua rendibilidade.
(159)
Os dois outros utilizadores colaborantes estão coligados e declararam que qualquer instituição de direitos anti-dumping pode ser repercutida nos seus clientes. Esclareceram ainda que têm à sua escolha fontes de abastecimento suficientes e que não dependem das importações provenientes dos EUA.
(160)
Foi alegado pelas partes que não existe capacidade suficiente na União para satisfazer a procura total e que a União terá de recorrer às importações para responder às suas necessidades de bioetanol. Os valores verificados relativos à capacidade mostram que existe capacidade não utilizada na União, devido, em especial, ao baixo nível dos preços de venda. Por conseguinte, os produtores da União poderiam aumentar a sua produção para satisfazerem a procura crescente, em especial, uma vez que as distorções comerciais sejam suprimidas do mercado. Além disso, está prevista a construção de novas instalações que entrarão em funcionamento num futuro próximo, reduzindo o alegado risco de escassez na União.
(161)
Atendendo ao que precede, concluiu-se que o efeito das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de bioetanol provenientes dos EUA não teria um impacto negativo significativo nos utilizadores na União.
6.5. Conclusão sobre o interesse da União
(162)
Atendendo ao que precede, concluiu-se que, globalmente, com base nas informações disponíveis sobre o interesse da União, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas anti-dumping aplicáveis às importações de bioetanol originário dos EUA.
7. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
7.1. Nível de eliminação do prejuízo
(163)
Atendendo às conclusões sobre o dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, deverão ser instituídas medidas anti-dumping definitivas para evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de dumping.
(164)
A fim de determinar o nível dessas medidas, foram tidas em conta as margens de dumping e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União, sem exceder as margens de dumping apuradas.
(165)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que uma indústria deste tipo, no setor, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objeto de dumping.
(166)
No presente caso, tendo em conta as observações formuladas nos considerandos 102 e 103, considera-se que o lucro-alvo da indústria da União deverá basear-se no lucro obtido quando as importações provenientes dos EUA eram pouco significativas, isto é, a margem de lucro média, antes de impostos, em 2008 e 2009, de um dos produtores da União incluídos na amostra que não se encontrava em fase de arranque na altura. Considera-se, portanto, que uma margem de 6,8 % do volume de negócios é razoável, podendo ser encarada como um valor mínimo adequado que a indústria da União poderia esperar obter em condições comerciais normais, na ausência de dumping prejudicial durante o PI.
(167)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União. O preço não prejudicial foi obtido ajustando os preços de venda dos produtores da União incluídos na amostra, para ter em conta as perdas ou lucros reais realizados durante o PI, e somando-lhes a margem de lucro acima referida.
(168)
O aumento de preço necessário foi, assim, determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores colaborantes dos EUA, estabelecido para os cálculos de subcotação dos preços, e o preço não prejudicial dos produtos vendidos pela indústria da União no mercado da União durante o PI. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram posteriormente expressas em percentagem do valor CIF médio total de importação.
7.2. Forma e nível dos direitos
(169)
À luz do exposto, considera-se que, nos termos do artigo 9.o, n.o 4, do regulamento de base, deverão ser instituídas medidas anti-dumping definitivas sobre as importações do produto em causa, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Todas as taxas do direito deverão, assim, ser fixadas ao nível das margens de dumping constatadas.
(170)
São propostos os seguintes direitos anti-dumping definitivos:
Margem de dumping
Margem de prejuízo
Direito definitivo
Margem de dumping à escala nacional (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Atendendo ao facto que o direito anti-dumping também se irá aplicar a misturas contendo, em volume, mais de 10 % (v/v) de bioetanol, em proporção ao seu teor de bioetanol, considera-se adequado, para a aplicação efetiva da medida pelas autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, determinar o direito enquanto montante fixo com base no teor de bioetanol puro.
(172)
A taxa do direito anti-dumping especificada no presente regulamento foi estabelecida com base nos resultados do presente inquérito. Reflete, por conseguinte, a situação existente durante o inquérito. Este direito à escala nacional aplicável a todas as empresas é aplicável às importações do produto em causa originário dos EUA.
(173)
Embora tivesse sido inicialmente previsto limitar a duração das medidas a um período de três anos, devido à evolução dinâmica observada no mercado no que respeita ao produto em causa, a presente questão foi reavaliada no seguimento de comentários recebidos de partes interessadas. Os autores da denúncia defenderam, em especial, que era demasiado cedo, nesta fase, para prever grandes alterações nas características do mercado, uma vez que a passagem para a nova geração de bioetanol pode, muito provavelmente, demorar bastante tempo e não deverá ser tomada em conta na presente proposta. Do mesmo modo, seria igualmente prematuro assumir que os resultados e o impacto de algumas das propostas de regulamentação atualmente em debate afetariam todos os operadores do mercado. Uma vez analisados estes argumentos, considerou-se que não era adequado alterar o período normal de vigência das medidas previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. Tal não prejudica a possibilidade de qualquer parte interessada solicitar um reexame, caso as circunstâncias o justifiquem, nos termos do artigo 11.o, n.o 3.
8. REGISTO
(174)
A Comissão recebeu pedidos do autor da denúncia no sentido de se proceder ao registo das importações de bioetanol originário dos EUA. Nos termos do artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base, a Comissão pode, após consulta do Comité Consultivo, instruir as autoridades aduaneiras para que tomem as medidas adequadas no sentido de assegurar o registo das importações, a fim de que possam posteriormente ser aplicadas medidas contra essas importações a partir da data do seu registo. As importações podem ser sujeitas a registo na sequência de um pedido apresentado por uma indústria da União que contenha elementos de prova suficientes para justificar tal medida. O autor da denúncia alegou que, uma vez que o registo foi tornado obrigatório no processo antissubvenções, que decorreu em paralelo, relativo às importações de bioetanol originário dos EUA (14), essas condições estavam automaticamente cumpridas.
(175)
No entanto, cumpre sublinhar que, no caso do processo antissubvenções em paralelo, o registo foi realizado num conjunto de circunstâncias inteiramente diferente. Como indicado no considerando 10 do Regulamento (UE) n.o 771/2012, apesar das conclusões positivas em termos de subvenções passíveis de compensação e do prejuízo importante assim causado à indústria da União durante o período de inquérito, a Comissão decidiu não adotar direitos de compensação provisórios, já que se constatou provisoriamente que o principal regime de subvenções em vigor durante o período de inquérito tinha deixado de existir, no sentido de que já não concedia vantagens no momento em que as medidas provisórias fossem instituídas. Contudo, existem elementos de prova em como os EUA poderão reintroduzir o principal regime de subvenções, que se constatou ser passível de medidas de compensação, nos próximos meses, com efeitos retroativos. Nessa eventualidade, a Comissão considerou que teria tido direito a adotar (e eventualmente cobrar) direitos de compensação provisórios no âmbito desse inquérito. Assim, a fim de preservar os direitos da União Europeia nestas circunstâncias especiais, a Comissão decidiu instruir as autoridades aduaneiras no sentido de assegurarem o registo das importações. Este conjunto específico de circunstâncias não se aplica na atual processo AD,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de bioetanol, referido como «etanol combustível», isto é, o álcool etílico produzido a partir de produtos agrícolas (tal como listados no Anexo I do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia), desnaturado ou não, excluindo os produtos com um teor de água superior a 0,3 % (m/m) medido segundo a norma EN 15376, mas incluindo o álcool etílico produzido a partir de produtos agrícolas (tal como listados no Anexo I do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia) contido nas misturas com gasolina com um teor de álcool etílico superior a 10 % (v/v) destinado a utilizações como combustível, atualmente abrangido pelos códigos NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 e ex 3824 90 97 (códigos TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 e 3824909767) e originário dos Estados Unidos da América.
2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao produto descrito no n.o 1 é de 62,3 EUR por tonelada líquida. O direito anti-dumping deve ser aplicado na proporção, em peso, do teor total de álcool etílico puro produzido a partir de produtos agrícolas (tal como listados no Anexo I do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia) (teor de bioetanol).
3. Os produtos descritos no n.o 1 estão isentos do direito anti-dumping definitivo sempre que se destinem a outras utilizações que não a utilização como combustível. A isenção está sujeita às condições estabelecidas nas disposições aplicáveis da União Europeia destinadas ao controlo aduaneiro do destino dessas mercadorias [ver artigos 291.o a 300.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão].
4. No caso de as mercadorias terem sido danificadas antes da sua introdução em livre prática e, por conseguinte, de o preço efetivamente pago ou a pagar ser calculado proporcionalmente para efeitos da determinação do valor aduaneiro nos termos do artigo 145.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93, o montante do direito anti-dumping, calculado com base nos montantes referidos supra, é reduzido numa percentagem correspondente à proporção do preço efetivamente pago ou a pagar.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 18 de fevereiro de 2013.