РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/309 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2015 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция.
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 25 % от общото производство на определена дъгова пъстърва в Съюза, чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието“) (3). Както е посочено в съображение 1 от регламента за временните мерки, на 4 септември 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувана поправка на известието за започване на процедура („поправката“) (4).
2. Разследван период и разглеждан период
(3)
Както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки, разследването на субсидирането и вредата обхваща периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
3. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно изравнително мито („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления във връзка с предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
The Aegean Exporters' Association („AEA“) поиска изслушване от служителя по изслушванията при търговските процедури („служител по изслушванията“). Изслушването се състоя на 26 ноември 2014 г. По време на изслушването бяха обсъдени твърденията за промяна на обхвата на продукта с поправката, включването на пушена дъгова пъстърва в обхвата на продукта и изчислението на състоянието. На 8 януари 2015 г. се проведе втора среща със служителя по изслушванията. В допълнение към темите, обсъдени на изслушването от 26 ноември 2014 г., се обсъдиха методологията, прилагана за анализ на вредата и предложеният подход по отношение на гаранциите.
(6)
Бяха разгледани устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(7)
Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Турция и окончателно да събере сумите, обезпечени с временното мито („оповестяване на окончателните мерки“). На всички страни бе даден срок, в който да направят коментари относно оповестяването на окончателните мерки.
(8)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
4. Изготвяне на извадка
(9)
След оповестяването на временните мерки AEA се позова на поправката на известието за започване, посочено в съображение 2, и заяви, че посредством същата поправка Комисията е разширила обхвата на определението на продукта. Поради предполагаемото разширение на обхвата не може да бъде изключено, че някои турски износители не са заявили интерес при започването и не са попълнили формуляра за изготвяне на извадка. Поради това извадката на производителите износители може вече да не е представителна. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(10)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза на тези дружества през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки. Както се посочва в съображение 15 от регламента за временните мерки, съгласно член 27, параграф 1 от „основния регламент“ Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза. Извадката представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза. Поради това извадката е представителна, а твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(11)
При липсата на други постъпили коментари относно извадката изложеното в съображения 9 - 17 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Индивидуално разглеждане
(12)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
(13)
Комисията отхвърли тези искания, тъй като броят на производителите износители е прекалено голям и индивидуалното разглеждане би било от прекомерна тежест и би попречило на своевременното приключване на разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(14)
Както е посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 („разглежданият продукт“).
(15)
След оповестяването на временните мерки и както вече беше посочено в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията е разширила обхвата на продукта посредством поправка, което предполагаемо е потвърдено от член 1, параграф 1 от регламента за временните мерки. Същата страна твърди, че разширяването на обхвата на продукта е неправомерно. Освен това тя твърди, че е трябвало да се проведе консултация със заинтересованите страни относно предполагаемото разширяване на обхвата на продукта. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(16)
Както се посочва в съображение 25 от регламента за временните мерки, поправката не оказва въздействие върху обхвата на продукта, а е чисто редакционна. Поради това от самото начало обхватът на продукта включва дъгова пъстърва на единични порции под всички различни форми. По време на разследването стана явно, че описанието на различните форми в рамките на обхвата на продукта е нееднозначно и че има разминавания между различните езикови версии, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, което наложи пояснение. Например буквалният прочит на обхвата на продукта би означавал, че живите риби са изкормени. Изглежда обаче, че всички заинтересовани страни, от които беше поискано да попълнят съответните въпросници, са дали информация за всички видове продукти въпреки техническата грешка и поради това изводът е, че е налице общо съгласие, че от започването на текущата процедура всички видове са включени в обхвата на продукта. След публикацията на поправката заинтересованите страни бяха незабавно уведомени по електронна поща, но нито една от тях не представи коментари или твърдения, че правата им на защита са нарушени. Също така по време на разследването производителите износители са дали информация на Комисията за всички форми, обхванати от определението на продукта. Поради това твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(17)
Две заинтересовани страни заявиха отново, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Те твърдят, че изводът на Комисията в съображение 29 от регламента за временните мерки, че различните форми - „жива“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, и отново се позоваха на две предишни антидъмпингови разследвания относно други рибни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), които съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6) са стигнали до извода, че пушените продукти не попадат в обхвата на продукта. Страните предоставиха информация относно ефекта на процеса на опушване, който предполагаемо изменял гореспоменатите характеристики. Освен това те отново заявиха, че структурите на разходите при пушените филета и другите форми се различават съществено и че производственият процес на пушените филета предполага значителни разходи за опушване.
(18)
След оповестяването на окончателните мерки AEA заяви, че Комисията не е пояснила кои са основните физически, технически и химически характеристики на пушената и непушената пъстърва, за които е установено, че са подобни. AEA заяви още, че са представили доказателства, че пушената и непушената пъстърва имат например различна химична структура, различни сетивни характеристики и различна хранителна стойност.
(19)
Въпреки ефекта на процеса на опушване Комисията счита, че главните основни характеристики, както са посочени в съображение 29 от регламента за временните мерки, остават подобни и не обосновават изключването на пушените продукти от обхвата на продукта. Противно на твърденията на АЕА, продуктът - пъстърва под различни форми, предназначена за консумация от човека - запазва своите характеристики и основните си химични и хранителни свойства и след опушване. Информацията за ефекта от процеса на опушване, която е предоставена от страните, не съдържа доказателства, че горепосочените основни характеристики се променят основно при процеса на опушване. Темата беше обсъдена и на изслушванията, проведени със служителя по изслушванията, посочени в съображение 5. Освен това всички категории на разглеждания продукт, включително пушената пъстърва, са обхванати в глава 3 от Комбинираната номенклатура (7) и са ясно разграничени от приготвените храни от риби, включени в глава 16 от същата номенклатура. Заинтересованите страни не обосноваха допълнително твърдението си за различните структури на разходите. Освен това, както вече бе посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, разследването показа, че структурата на разходите при пушените филета и другите форми наистина е подобна. Главният разходен елемент, който съставлява над 50 % от общия разход за всяка форма на представяне, са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. При всички случаи изчислението на подбиването на цените е направено, както е обяснено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, чрез сравняване на цените на всеки вид на продукта. Накрая, както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(20)
След оповестяването на окончателните мерки АЕА и правителството на Турция („ПТ“) отново заявиха, че включването на пушената пъстърва в обхвата на продукта на текущото разследване противоречи на досегашната практика и че Комисията не е дала достатъчни обяснения за предполагаемото отклонение от досегашната практика.
(21)
Както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Тъй като пушените продукти не са били включени в жалбите в предишните разследвания, Комисията не е разследвала дали те са могли да бъдат включени в обхвата на разследванията, ако хипотетично бяха обхванати от жалбата. Поради това твърдението, че текущото разследване се отклонява от досегашната практика, е невярно и съответно се отхвърля.
(22)
При липса на допълнителни коментари относно разглеждания продукт или сходния продукт, съображения 24 до 32 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. СУБСИДИЯ
1. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
(23)
Поради липсата на коментари относно държавната подкрепа за инвестициите в сектора на аквакултурите изложеното в съображения 38 - 49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Преки и непреки субсидии за производителите на пъстърва
(24)
След оповестяването на временните мерки един включен в извадката производител износител и ПТ оспориха методологията на Комисията за изчисляване на средния размер на непреките субсидии, при което се взема предвид единствено производството на пъстърва, получаващо преки плащания. Те поискаха от Комисията да използва данните за общото производство на вътрешноводна пъстърва, публикувани от Турския статистически институт (8) през септември 2014 г. След оповестяването на окончателните мерки и двете страни повториха твърдението си. Комисията счита, че предоставените данни за общото производство на вътрешноводна пъстърва в Турция по време на разследвания период, са надеждни, въпреки че са представени след проверките на място, и поради това прие това твърдение.
(25)
Поради това средният размер на непреките субсидии, изчислен по отношение на закупените количества от двама включени в извадката производители износители от несвързани доставчици, беше изменен от 0,60 TL на 0,51 TL за kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ по следния начин:
-
Обща субсидия в национален мащаб, както е посочена в отговора на въпросника от ПТ
-
Минус размера на пряката субсидия, получена от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS)
-
Минус такса в размер на 0,2 %, преведена на профсъюзите, като законова предпоставка за получаване на пряка субсидия
Този размер след това се разделя на общото производство на вътрешноводна пъстърва, минус производството на пъстърва от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS), както е посочило ПТ в отговора на въпросника.
(26)
Поради това средният размер на субсидията на килограм, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“, за включените в извадката производители износители, се основава на размера на пряката субсидия, получена за дейността по отглеждането, и на средния размер на субсидията, отпусната от ПТ, т.е. 0,51 TL на kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ за закупените количества от несвързани доставчици, ако има такива. Общата полза след това е изразена като процент от стойността CIF.
(27)
След оповестяването на временните мерки, един включен в извадката производител износител предложи леко модифициран начин на изчисление на размера на субсидията за закупена суровина от друг включен в извадката производител износител. Комисията прие това предложение и актуализира съответно таблицата в съображение 33 по-долу.
(28)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че Комисията е изравнила размера на отпуснатата им пряка субсидия, но не и реалната полза. Получените суми обаче биха представлявали облагаем доход. Поради това приложимата корпоративна данъчна ставка в размер на 20 % в Турция следва да бъде приспадната от получения общ размер на пряката субсидия. В член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент се посочва, че „всяка такса за кандидатстване или други разходи, които са били необходими за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата“ следва да се извади от сумата на ползата. Производителите износители изразиха становището, че плащането на приложимите корпоративни данъци е предпоставка за получаването на отпуснатите им средства и поради това следва да се счита за „друг разход“, необходим за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата.
(29)
Комисията отхвърли това твърдение. В основния регламент няма правно основание, което да подкрепя предлаганата методология. Данъците не могат да бъдат считани за разходи съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. Плащането на корпоративен данък е задължение по турското данъчно законодателство, което е валидно за всички дружества, независимо дали те получават субсидии или не. Противно на становището на производителите износители плащането на корпоративен данък не е предпоставка за получаването на средства, за разлика от действителното отглеждане на разглеждания продукт.
(30)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че тъй като се налага да чакат дълго за отпускането на субсидиите, междувременно възникват други финансови разходи. Поради това те очакват Комисията да направи корекция надолу на размера на получената полза, за да отрази такива финансови разходи. В този смисъл включените в извадката производители износители се позовават на съображение 42 от регламента за временните мерки, в който Комисията е установила полза въз основа на освобождаването от данък добавена стойност (ДДС) за закупуване на оборудване и е определила тази полза като „лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС“.
(31)
Това твърдение е необосновано. Всъщност отговорните административни органи трябва да създадат необходимите процедури и механизми за надзор, за да управляват подобна мащабна схема за субсидиране. Поради това е нормално при такава схема, на която имат право голям брой земеделски производители в сектора на аквакултурите в Турция, да е необходимо време за отпускане на субсидиите. Аналогията със съображение 42 от регламента за временните мерки е подвеждаща. Описаната там полза от ДДС е схема на ПТ, при която евентуалните финансови разходи са съпътстващи разходи, които се правят обикновено, и чието компенсиране не се планира от ПТ.
(32)
Поради липсата на допълнителни коментари във връзка с преките и непреките субсидии за производителите, изложеното в съображения 50 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(33)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на прякото и непрякото субсидиране са, както следва:
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Субсидирани заеми
(34)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията е счела даден заем за подлежаща на изравняване субсидия, въпреки че той е бил предназначен за инвестиция, несвързана с разглеждания продукт.
(35)
Комисията отхвърли това твърдение. В хода на разследването беше установено, че производителят износител на дъгова пъстърва е получил такъв заем, който подлежи на изравняване, понеже е специфичен за сектора на аквакултурите. Според Комисията е без значение фактът, че въпросната схема не е специфична за юридическото лице, което произвежда разследвания продукт, при положение че програмата е специфична и нейните ползи могат да бъдат свързани с производството на разглеждания продукт. Последното е факт, тъй като субсидираният заем намалява общия финансов разход на производителя, от което се възползва и разглежданият продукт. Не бяха представени доказателства, че управлението на финансовите ресурси от съответните производители износители е провеждано така, че общият финансов разход на дружеството да не бъде повлиян от отпускането на заема.
(36)
След оповестяването на временните мерки друг включен в извадката производител износител заяви, че Комисията не е разпределила правилно ползата от субсидирания заем между две различни юридически лица от една група, от които само едното произвежда разглеждания продукт.
(37)
Комисията прие твърдението и разпредели ползата въз основа на оборота на съответните юридически лица. Разпределената полза за разглеждания продукт е почти нулева и поради това не следва да бъде отразена в общата сума на субсидията.
(38)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки по отношение на изравнените заеми един включен в извадката производител износител оспори изчислението от Комисията на коефициента на оборота, използван при разпределението на ползите към износа на разглеждания продукт за Съюза. Той заяви, че продажбите за износ на разглеждания продукт следва да се разделят на общия оборот на дружеството, включително продажбите на пъстърва и други продукти, както продавани на вътрешния пазар, така и изнасяни за ЕС, за да се изчисли коефициентът на оборота за определяне на размера на субсидираните заеми.
(39)
Комисията прие това твърдение. Въпреки тази нова методология обаче маржовете на субсидираните заеми останаха същите.
(40)
Поради липсата на други коментари относно субсидираните заеми изложеното в съображения 65 - 81 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(41)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на субсидираните заеми са, както следва:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Özpekler
0,3 %
4. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
(42)
Поради липсата на коментари относно пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията изложеното в съображения 82 - 90 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Субсидии за консултантска дейност
(43)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за консултантска дейност изложеното в съображение 91 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(44)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за гориво и за бракуване на риболовни кораби изложеното в съображение 92 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. Изчисляване на общите маржове на субсидията
(45)
След оповестяването на временните мерки две включени в извадката дружества посочиха техническа грешка на закръглянето при изчисляването на общите маржове на субсидията. Комисията прие твърдението и актуализира съответно таблицата по-долу.
(46)
Поради липсата на коментари относно методологията за изчисляване на общите маржове на субсидията се потвърждава методологията, посочена в съображения 93 - 98 от регламента за временните мерки.
(47)
Като се взеха предвид коментарите на заинтересованите страни, окончателните маржове на субсидиите, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Среднопретеглена стойност на извадката
7,6 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(48)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила от общото производство на Съюза данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза. Те заявиха, че по този начин рибопреработвателната промишленост в Съюза е де факто изключена от разследването.
(49)
След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментарите си и заяви, че Комисията е следвало да извърши i) интегриран анализ въз основа на общата продукция на производителите и преработвателите в Съюза, или ii) двустепенен анализ въз основа на първоначалния анализ по сегменти на вредата по отношение на сегмента на производителите, от една страна, и на преработвателите, от друга, последван от интегриране в анализа на цялата промишленост. Заявено беше, че второто действие съответства на съдебната практика на СТО по случая ЕО - Сьомга (9), както и на досегашната практика на Комисията (10). Страната обаче не представи данни за евентуалното въздействие на алтернативните методологии върху анализа на вредата. Същата заинтересована страна заяви накрая, че методологията не съответства на факта, че вносът, предназначен за преработка, е включен както в обема на вноса, така и в производството на Съюза.
(50)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ също заяви, че данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза, следва да бъдат включени в общото производство на Съюза.
(51)
Освен това ПТ заяви, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, се различава от обема на производството, използван в анализа на състоянието, и съответно потенциално съдържа грешка. ПТ също така повтори коментара си относно предполагаемите грешки в анализа на състоянието.
(52)
Текущото разследване включва всички производители от Съюза на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва. Както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, извадката от производители от Съюза включва различни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) и се счита за представителна за промишлеността на Съюза като цяло. Поради това горното твърдение, че рибопреработвателната промишленост е de facto изключена от анализа, е неправилно и беше отхвърлено.
(53)
Освен това не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти на различните етапи и видове производство. В допълнение, както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза е силно фрагментирана - с над 700 малки и средни предприятия, поради което не беше възможно Комисията да събере данни за различните сегменти. Поради това в този случай предложеният анализ по сегменти не беше целесъобразен.
(54)
Накрая, включването на вноса, предназначен за преработка, в данните за производството бе избрано, за да се стигне до най-точна приблизителна стойност на обема на производството. При всички случаи вносът на разглеждания продукт (с изключение на пушената пъстърва), предназначен за преработка, представляваше под 3 % от общото производство на Съюза, изчислено по тази методология, като алтернативната методология с изключването му от данните за производството на Съюза не би имало значително влияние върху този показател за вредата.
(55)
Разликата в обемите на производството, изчислени за целите на анализа на състоянието и анализа на вредата, отразява факта, че по време на разследването се получи по-точна информация, докато анализът на състоянието се базираше на разумна оценка на prima facie доказателствата, налични към момента на анализа на състоянието. Комисията също така отговори на конкретните въпроси на ПТ относно анализа на състоянието с индивидуално оповестяване, изпратено на 18 декември 2014 г. и по време на изслушването пред служителя по изслушванията на 8 януари 2015 г. Поради това се отхвърля твърдението, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, е потенциално неверен поради разликата в източниците на анализа на състоянието и анализа на вредата.
(56)
Както е посочено в съображение 123 от регламента за временните мерки обемът на производството се основава на данни от Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), които се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Делът на вноса, предназначен за преработка, беше добавен към обема на производство на жива риба въз основа на информация, събрана и потвърдена по време на настоящото разследване. Тъй като обемът на производството се изчислява в „еквиваленти на цяла риба“, няма разлика дали той е изчислен от първата форма на продажбата, тоест „жива риба“, или от последната форма, тоест „преработена“. Поради това ако обемът на преработената риба беше добавен към обема на живата риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните. Въпреки факта, че общият обем на производството се базираше основно на данни от производството на жива риба, за да се избегне дублирането на данните, използваната методология не изключва други видове производство на Съюза (производство на прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва), а факторите за причиняване на вреда се отнасят за цялата промишленост на Съюза, т.е. жива риба и последваща преработка. Поради това, противно на твърденията на тази страна, методологията, използвана за определяне на общия обем на производството на Съюза, не изключва отрасъла за преработка на пъстърва. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(57)
Във всички случаи, дори ако беше приета методологията, предложена от заинтересованата страна, и към данните за производители на жива риба от Съюза бяха добавени данните за производители от Съюза, преработващи жива риба, и дори ако това беше довело до надценяване на някои показатели за вредата, като например обем на производството, обем на продажбите, производствен капацитет и заетост, те щяха да показват същите тенденции през разглеждания период, защото обемите на преработвателната промишленост са свързани с обемите на производство на жива риба.
(58)
При отсъствието на други постъпили коментари, съображения 99 и 100 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(59)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 48, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Тази страна заяви, че поради това общото потребление на Съюза е подценено. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове, като твърдеше, че на методологията на Комисията за определяне на потреблението на Съюза липсва вътрешна логика, което води до надценен пазарен дял на турския внос.
(60)
Както е обяснено в съображения 52 и 56, рибопреработвателната промишленост в Съюза всъщност не е изключена от анализа. Въпреки това данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Същият резултат щеше да се получи, ако общият обем на производството беше установен въз основа на допълнително преработена пъстърва, преобразувана в „еквивалент на цяла риба“. Ако обемът на преработена риба обаче беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните и би увеличило изкуствено общия обем на производството и потреблението в Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(61)
Предполагаемото въздействие върху пазарния дял на турския внос е разгледано в съображение 64.
(62)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 101 - 105 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(63)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и е включила само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Посочената страна твърдеше, че тази методология води до надценяване на пазарния дял на турския внос. Както е посочено в съображение 59, страната не предостави обосновка на това твърдение с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове.
(64)
Както е обяснено в съображение 60, данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Ако обемът на преработена риба беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните вследствие на това до подценяване на пазарния дял на турския внос. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(65)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 106 - 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(66)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че цените на вноса от Турция не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид в рамките на състава оказват значително влияние върху средната цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да подкрепи с допълнителни доказателства твърдението си.
(67)
За да се установят и изследват тенденциите на общите показатели за вреда, свързани с цените на разглеждания продукт по време на разглеждания период, съгласно разпоредбите на член 3 от основния регламент, беше счетено за целесъобразно да се използва среднопретеглена цена на вноса, която е свързана с разглеждания продукт, според определението му. Всъщност подробни данни се събират единствено за разследвания период. Поради това данните по видове за целия разглеждан период не са налични. При всички случаи среднопретеглената цена на вноса позволява изследване на тенденцията, валидна за разглеждания продукт. Фактът, че дадена тенденция евентуално би била различна за някои видове продукти, не обезсилва общата тенденция. Последно, цената е претеглена, за да се вземе предвид именно теглото на всеки от видовете продукти в различните състави.
(68)
От друга страна, за целите на определянето на подбиването на цените по време на разследвания период, както е посочено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, Комисията действително използва среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и ги сравни със съответните среднопретеглени цени за всеки внасян вид на разглеждания продукт от включените в извадката турски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF), със съответните корекции спрямо мита и разходи след вноса.
(69)
Поради гореизброените причини твърдението беше отхвърлено.
(70)
След оповестяването на временните мерки същата страна оспори факта, че Комисията не е направила корекции спрямо разходите след вноса. Вследствие на това твърдение Комисията анализира допълнително наличната информация и използва средните разходи след вноса, направени от свързания вносител по отношение на включения в извадката производител износител.
(71)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Като се вземе предвид корекцията, описана по-горе в съображение 70, среднопретегления марж на подбиването на вноса от засегнатата страна на пазара на Съюза е била между 2 % и 16 % (средният марж на подбиване на цените е бил 6 %).
(72)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 - 111 и 114 - 117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(73)
След оповестяването на временните мерки ПТ поиска от Комисията да му предостави информация за макроикономическите индикатори за вреда, обобщени само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Тази страна повтори твърдението си след оповестяването на окончателните мерки. Практика на Комисията е да установява и анализира макроикономическите показатели на равнището на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Действително се смята, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието по време на разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(74)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 118 - 122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(75)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че поради това общият обем на производство на Съюза е подценен.
(76)
Както е обяснено в съображение 52, Комисията анализира цялата промишленост на Съюза, включително производителите на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва, а в съображения 56 и 60 се посочва, че общият обем на производството на Съюза не е бил повлиян от използваната от Комисията методология. Поради това доводът беше отхвърлен.
(77)
ПТ заяви, че данните на ФЕПА включват данни само от 13 държави членки и поради тази причина общият обем на производството на Съюза е подценен.
(78)
Данните на ФЕПА наистина не включват държави членки с общ обем на производство под 1 000 тона („еквивалент на цяла риба“) годишно, което обаче предвид незначителните количества не би имало съществено влияния върху установените тенденции. Освен това посочената страна не доказа потенциалното въздействие от включването на останалите държави членки в общите данни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(79)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ заяви, че данните за производството на две невключени държави членки, по-специално България и Румъния, всъщност са произвели повече от 1 000 тона през 2011 г. Обемите на производство, предоставени от ПТ, се отнасят предимно до производството на едра пъстърва, която не е продуктът, предмет на настоящото разследване. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(80)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че производственият капацитет съгласно съображение 124 от регламента за временните мерки е неверен, тъй като е изчислен въз основа на неправилно установения обем на производството, както се твърди в съображение 75. Освен това заинтересованата страна твърдеше, че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза, тъй като извадката съдържа производители от Съюза, представляващи различни производствени етапи, като например опушване, а обемът на производство се предполага да съдържа само жива пъстърва. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула погрешно се базира на средния процент на използване на капацитета при включените в извадката производители, вместо да използва конкретни данни на отрасъла за жива риба, от една страна, и преработвателната промишленост, от друга. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателната промишленост, която закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общия обем на производствения капацитет в Съюза. Накрая страната заяви, че определянето на капацитета не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(81)
Както се посочва в съображения 52, 56 и 60, Комисията не е изключила преработвателната промишленост в Съюза от анализа си и твърдението, че обемът на производството е неправилно изчислен, се отхвърля. Освен това, както е посочено в съображение 53, не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти, като използва данни за конкретните два отрасъла. По същата причина определянето на капацитета не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки, изчисленият от Комисията процент на използване на капацитета е в съответствие с обема на производството на Съюза. Поради това твърдението, че определянето на капацитета е извършено на базата на непълни данни за общото производство и че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията от включени в извадката производители от Съюза, също беше отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на процента на използване на капацитета би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(82)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 123 - 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял:
(83)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че частта на преработвателната промишленост в Съюза е изключена от анализа. Поради това тази страна твърди, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е подценен и пазарният дял, изчислен на тази основа, е неверен. След оповестяване на окончателните мерки същата страна повтори своите коментари и заяви, че Комисията е трябвало да използва алтернативните методологии, описани в съображение 49, без да предложи обосновка на тяхното значение за посочената констатация.
(84)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че обемът на производството е неправилно установено и че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. От това следва, че твърдението за неправилно установени обем на продажбите и пазарен дял бе също отхвърлено. Както е обяснено в съображение 53, анализът по сегменти не беше целесъобразен и беше отхвърлен. Ако обаче беше приета методологията за изчисляване на обема на продажбите, предлагана от заинтересованата страна, това щеше да доведе до дублиране на данните и вследствие на това до надценяване на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(85)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 129 и 133 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.3. Растеж
(86)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 134 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.4. Заетост и производителност
(87)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза и че поради това заетостта е подценена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула е неправилно базирана на заетостта за включените в извадката производители, вместо да използва данните на тези два конкретни отрасъла. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателния отрасъл, който закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общата заетост в Съюза. Накрая, страната твърди, че при всички случаи определянето на заетостта не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(88)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. Освен това, както е посочено в съображение 53, няма налични данни, които да дадат на Комисията възможност да извърши анализ по сегменти с използване на конкретни данни от отрасъла за жива риба, от една страна, и от преработвателната промишленост, от друга. По същата причина определянето на заетостта не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображение 136 от регламента за временните мерки, изчислената от Комисията заетост е в съответствие с обема на производството на Съюза. При изчисляването на заетостта Комисията взе предвид цялата промишленост на Съюза, включително преработвателната промишленост. От това следва, че твърдението за неправилно установена заетост бе също отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на заетостта би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(89)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 135 - 137 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(90)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че продажбите на промишлеността на Съюза не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид разглеждан продукт в рамките на състава оказват значително влияние върху средната продажна цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителни доказателства на твърдението си.
(91)
По аналогия на причините, посочени в съображения 67 и 68, това твърдение беше отхвърлено.
(92)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 140 - 142 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.2. Разходи за труд
(93)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.3. Инвентарен опис
(94)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 145 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(95)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 146 - 151 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Заключение относно вредата
(96)
Въз основа на гореизложения обобщен анализ на съответните макроикономически и микроикономически фактори и поради липсата на други постъпили коментари, изводите в съображения 152 - 155 от регламента за временните мерки, че цялата промишленост на Съюза, включително всички отделни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на субсидирания внос
(97)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 157 - 161 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(98)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 162 - 165 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(99)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 166 и 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.3. Промяна на потреблението
(100)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 169 и 170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(101)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията с други рибни видове. Страните цитираха изследвания (11), които предполагаемо показват, че други рибни видове се конкурират на германския пазар с дъговата пъстърва на единични порции. В допълнение на това заинтересованите страни заявиха, че освен предполагаемата конкуренция с едра пъстърва, сьомга и пангасиус е налице и конкуренция с треска, писия, скумрия и морски костур, което е причинило вреда на промишлеността на Съюза.
(102)
Гореизброените изследвания, на които се позовават засегнатите страни, не съдържат изчерпателни доказателства в подкрепа на твърденията относно германския пазар, нито относно пазара на Съюза като цяло. Тези твърдения бяха опровергани и от факта, че по време на разглеждания период вносът на дъгова пъстърва от Турция за Съюза е нараснал както като пазарен дял, така и като обем на продажбите.
(103)
Предполагаемата конкуренция от други рибни видове не би могла да обясни в никакъв случай общото икономическо и финансово влошаване на промишлеността на Съюза и особено загубата на пазарен дял спрямо вноса от Турция, който през разглеждания период е нараснал.
(104)
На това основание твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(105)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 171 - 175 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(106)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на административната тежест в държавите членки.
(107)
Административната и регулаторната тежест, включително предполагаемите ограничения върху използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите в държавите членки, като възможен друг фактор, причинил вреда на промишлеността на Съюза, е разгледана в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(108)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(109)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на ценовия натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно.
(110)
Ценовият натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно като евентуални други фактори, причинили вреда на промишлеността на Съюза, са разгледани в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(111)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(112)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на редица други фактори върху отделни производители от Съюза, като предполагаеми свръхинвестиции, екологични въпроси и съдебни спорове.
(113)
Тези фактори обаче са разгледани в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(114)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(115)
Въз основа на гореизложеното и при липса на други постъпили коментари, се потвърждават заключенията в съображения 187 - 189 от регламента за временните мерки, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос, както и че няма други фактори, анализирани поотделно и заедно, които нарушават причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 191 - 194 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Интерес на несвързаните вносители
(117)
След налагането на временните мерки двама други вносители заявиха своя интерес и твърдяха, че налагането на мита върху пъстървата от Турция ще има отрицателно въздействие за тях. Тези страни обаче не обосноваха своите твърдения. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(118)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 195 и 198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(119)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 199 - 203 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(120)
Въз основа на гореизложеното и при липсата на други постъпили коментари се потвърждава заключението в съображение 204 от регламента за временните мерки, че не са налице основателни причини да се счита, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(121)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(122)
С оглед на корекцията, описана в съображения 70 и 71 по-горе маржовете на вредата се коригират, както е посочено в съображение 127 по-долу.
(123)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 206 - 217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(124)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 15 от основния регламент следва да се наложат окончателни изравнителни мита в съответствие с разпоредбата за по-малкото по размер мито в член 15, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(125)
Предвид високата степен на съдействие от страна на турските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще бъде наложено на всички дружества, които не са оказали съдействие при разследването.
(126)
За изброените в приложението оказали съдействие турски дружества, които не са включени в извадката, окончателната ставка на митото се определя на среднопретеглената ставка на дружествата, включени в извадката.
(127)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на окончателните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Други оказващи съдействие дружества
7,6 %
23 %
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Гореизложените изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(129)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(130)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“.
(131)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(132)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
3. Гаранции
(133)
След оповестяването в регламента за временните мерки 15 производители износители предложиха да поемат ценови гаранции в съответствие с член 13 от основния регламент.
(134)
Комисията внимателно анализира предложенията в светлината на специфичния контекст на отношенията с Турция. Комисията обаче счете, че такива гаранции няма да са приложими на практика при текущата процедура. Причините за това са големият брой форми на представяне на разглеждания продукт, значителните ценови разлики между различните форми и рискът от кръстосано компенсиране поради продажбата на други продукти на същите клиенти.
(135)
След оповестяването на окончателните мерки една заинтересована страна (АЕА) заяви, че причините да се обявят гаранциите за неприложими на практика, не са правилни. Първо, тя твърди, че броят на формите е ограничен, те са ясно разграничими чрез кодове по ТАРИК и ако е необходимо някои форми могат да се групират; второ, че наличието на големи ценови разлики между различните форми не означава, че гаранциите са неприложими на практика, тъй като могат да се установят различни минимални вносни цени за отделните форми и, последно, че по-рано подобни гаранции са били приемани за други рибни продукти (сьомга) (13).
(136)
Първо, включените в извадката производители износители, които са предложили гаранции и за които Комисията разполага с подробна информация, са изнасяли седем различни форми на разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези форми не могат да бъдат ясно разграничени посредством кодове по ТАРИК. Освен това групирането на форми, които имат различни цени, може да доведе до кръстосано компенсиране между минималните вносни цени на различните форми. Второ, ако големият брой производители износители и форми, съчетан със значителните ценови разлики между формите, бъде компенсиран с голям брой минимални вносни цени, както предлага заинтересованата страна, това ще направи наблюдението на гаранциите още по-неприложимо на практика. Трето, намаляването на риска от кръстосано компенсиране чрез непрекъснато наблюдение на клаузата да се преустанови продажбата на други продукти на същите клиенти ще бъде непропорционално трудоемко и поради това неприложимо на практика. Накрая, що се отнася до случая със сьомгата, приетите по това време гаранции са се оказали неприложими на практика, което е видно от множеството оттегляния на гаранции по време на срока на действие на мерките. Поради гореизложените причини, аргументите, че гаранциите ще бъдат приложими на практика в този случай, се отхвърлят.
(137)
Поради това предложенията за ценови гаранции бяха отхвърлени.
4. Окончателно събиране на временното мито
(138)
С оглед на установените маржове на субсидията и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Сумите в излишък от окончателните размери на изравнителното мито следва да се освободят.
(139)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (14),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss) се налага окончателно изравнително мито:
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Дружества, изброени в приложението
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
B999
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014, се събират окончателно. Обезпечените суми, надвишаващи окончателните ставки на изравнителните мита, се освобождават.
Член 3
Когато даден нов производител износител от Турция предостави на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г.),
-
не е свързан с нито един от износителите или производителите от Турция, за които се отнасят мерките, наложени с настоящия регламент;
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като новият производител износител бъде добавен към оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които се прилага среднопретеглената митническа ставка в размер на 7,6 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2015 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) 2015/309 DA COMISSÃO
de 26 de fevereiro de 2015
que institui um direito de compensação definitivo e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de determinadas trutas-arco-íris originárias da Turquia
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objeto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 15.o,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas provisórias
(1)
A Comissão Europeia («Comissão»), através do Regulamento de Execução (UE) n.o 1195/2014 (2) («regulamento provisório»), instituiu um direito de compensação provisório sobre as importações de determinadas trutas-arco-íris originárias da Turquia.
(2)
Através de um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia («aviso de início») (3), a Comissão deu início ao inquérito na sequência de uma denúncia apresentada em 3 de janeiro de 2014 pela Danish Aquaculture Association («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam mais de 25 % da produção total da União de determinadas trutas-arco-íris. Tal como é mencionado no considerando 1 do regulamento provisório, o aviso de início foi objeto de retificação publicada no Jornal Oficial da União Europeia em 4 de setembro de 2014 («retificação») (4).
2. Período de inquérito e período considerado
(3)
Em conformidade com o considerando 23 do regulamento provisório, o inquérito sobre as práticas de subvenção e o prejuízo abrangeu o período de 1 de janeiro de 2013 a 31 de dezembro de 2013 («período de inquérito»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2010 e o final do período de inquérito («período considerado»).
3. Processo subsequente
(4)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir um direito de compensação provisório («divulgação provisória»), várias partes interessadas apresentaram por escrito as suas observações sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram.
(5)
A Aegean Exporters' Association («AEA») solicitou uma audição com o Conselheiro Auditor no quadro de processos em matéria de comércio («Conselheiro Auditor»). A audiência realizou-se em 26 de novembro de 2014. Na audiência, foram discutidos a alegada mudança da definição do produto por retificação, a inclusão de truta-arco-íris fumada na definição do produto e o cálculo de representatividade. Em 8 de janeiro de 2015, teve lugar uma segunda reunião com o Conselheiro Auditor. Para além das questões debatidas na audiência de 26 de novembro de 2014, foram ainda discutidas a metodologia aplicada para a análise do prejuízo e a abordagem proposta no que se refere às empresas.
(6)
As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes interessadas foram levadas em consideração, tendo as conclusões provisórias sido alteradas em conformidade sempre que adequado.
(7)
A Comissão informou todas as partes dos principais factos e considerações com base nos quais tencionava instituir um direito de compensação definitivo sobre as importações de trutas-arco-íris originárias da Turquia e a cobrança definitiva dos montantes garantidos por meio do direito provisório («divulgação final»). Foi concedido a todas as partes um prazo para apresentarem observações sobre a divulgação definitiva.
(8)
As observações apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
4. Amostragem
(9)
Na sequência da divulgação provisória, a AEA referiu a retificação do aviso de início mencionada no considerando 2 e alegou que, através da retificação, a Comissão tinha alargado a definição do produto. Devido à alegada extensão da definição, não podia ser excluída a possibilidade de alguns exportadores turcos não se terem dado a conhecer aquando do início e não terem preenchido o formulário de amostragem. Por isso, a amostra de produtores-exportadores pode já não ser representativa. Após a divulgação definitiva, a mesma parte reiterou a observação sem apresentar qualquer outra fundamentação ou explicação.
(10)
Ao todo, 18 grupos de produtores-exportadores facultaram a informação solicitada e concordaram em ser incluídos na amostra. O volume de exportação total declarado dessas empresas para a União em 2013 representou a totalidade das exportações da Turquia para a União, conforme indicado no considerando 14 do regulamento provisório. Tal como mencionado no considerando 15 do regulamento provisório, em conformidade com o artigo 27.o, n.o 1, regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra de quatro grupos de produtores-exportadores com base no volume mais representativo de exportações para a União. A amostra representa 64 % das exportações do produto em causa para a União. Por conseguinte, a amostra é representativa e as alegações da parte a este respeito foram rejeitadas.
(11)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre a amostragem, confirmam-se os considerandos 9 a 17 do regulamento provisório.
5. Exame individual
(12)
Onze empresas ou grupos de empresas solicitaram um exame individual nos termos do artigo 27.o, n.o 3, do regulamento de base.
(13)
A Comissão rejeitou esses pedidos, dado que o número de produtores-exportadores é tão elevado que tornaria os exames individuais demasiado morosos e impediria a conclusão do inquérito num prazo razoável.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(14)
Tal como estabelecido no considerando 24 do regulamento provisório, o produto em causa é a truta-arco-íris (Oncorhynchus mykiss):
-
viva, de peso até 1,2 kg cada, ou
-
fresca, refrigerada, congelada e/ou fumada:
-
inteira (com cabeça), mesmo sem guelras, mesmo eviscerada, de peso até 1,2 kg cada, ou
-
sem cabeça, mesmo sem guelras, mesmo eviscerada, de peso até 1 kg cada, ou
-
em filetes de peso até 400 g cada,
originária da Turquia e atualmente classificada nos códigos NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 e ex 0305 43 00 («produto em causa»).
(15)
Na sequência da divulgação provisória e como já foi referido no considerando 9, uma parte interessada alegou que a Comissão tinha alargado a definição do produto do inquérito através de uma retificação, alegadamente confirmada pelo artigo 1.o, n.o 1, do regulamento provisório. Esta parte argumentou que essa extensão da definição do produto era ilegal. Além disso, alegou que as partes interessadas deveriam ter sido consultadas sobre a alegada extensão da definição do produto. Após a divulgação definitiva, a mesma parte reiterou a observação sem apresentar qualquer outra fundamentação ou explicação.
(16)
Tal como referido no considerando 25 do regulamento provisório, a retificação não afetou a definição do produto, sendo uma mera alteração de redação. Assim, desde o início, a definição do produto abrangeu a truta-arco-íris de tamanho correspondente a uma «dose», em todas as diferentes apresentações. No decurso do inquérito, tornou-se evidente que a descrição das diferentes apresentações da definição do produto era ambígua e que existiam algumas incoerências entre diferentes versões linguísticas publicadas no Jornal Oficial da União Europeia, que deveriam ser clarificadas. Por exemplo, uma leitura literal da definição do produto implicaria que os peixes vivos seriam eviscerados. Contudo, verificou-se que todas as partes interessadas que foram convidadas a preencher os questionários pertinentes comunicaram todos os tipos do produto, apesar do erro administrativo, pelo que se concluiu que existia um entendimento comum de que todos os tipos estavam incluídos na definição do produto desde o início do processo em curso. As partes interessadas foram informadas por correio eletrónico imediatamente após a publicação da retificação, mas nenhuma delas apresentou quaisquer observações ou alegou uma violação dos seus direitos de defesa. Além disso, no decurso do inquérito, os produtores-exportadores comunicaram à Comissão todas as apresentações produzidas em conformidade com a definição do produto. Por conseguinte, as alegações da parte a este respeito foram rejeitadas.
(17)
Duas partes interessadas reiteraram que as trutas fumadas deviam ser excluídas da definição do produto. Contestaram a conclusão da Comissão apresentada no considerando 29 do regulamento provisório de que as diferentes apresentações - «viva», «refrigerada», «congelada» ou «fumada» - abrangidas pela definição do produto em causa partilham as mesmas características físicas, técnicas e químicas essenciais e mencionaram novamente dois inquéritos antidumping anteriores relativos a outros produtos à base de peixe (grandes trutas-arco-íris e salmão) concluídos em 2004 (5) e 2005 (6), respetivamente, em que os produtos fumados não foram incluídos na definição do produto. As partes apresentaram informações sobre os efeitos do processo de fumagem que, alegadamente, alterou as características atrás referidas. Além disso, reiteraram que a estrutura de custos dos filetes fumados e de outras apresentações seria significativamente diferente e que o processo de produção dos filetes fumados envolvia custos de fumagem significativos.
(18)
Após a divulgação final, a AEA alegou que a Comissão não tinha esclarecido quais as características físicas, técnicas e químicas essenciais das trutas fumadas e não fumadas que eram consideradas semelhantes. Alegou ainda que tinha fornecido provas que demonstravam que, por exemplo, a estrutura química, as propriedades sensoriais e o valor nutricional das trutas fumadas eram diferentes dos das trutas não fumadas.
(19)
Apesar dos efeitos do processo de fumagem, a Comissão considerou que as principais características de base, tal como explicado no considerando 29 do regulamento provisório, eram semelhantes e não justificavam a exclusão dos produtos fumados da definição do produto. Contrariamente ao que foi alegado pela AEA, o produto - a truta em diferentes apresentações destinadas ao consumo humano - mantém igualmente as suas características e qualidades nutricionais e químicas de base quando é fumada. As informações sobre os efeitos do processo de fumagem que as partes tinham apresentado não provaram que as características de base acima mencionadas se alterassem fundamentalmente no processo de fumagem. Esta questão foi igualmente debatida nas audições com o Conselheiro Auditor referidas no considerando 5. Além disso, todos os tipos do produto em causa, incluindo as trutas fumadas, são abrangidos pelo capítulo 3 da Nomenclatura Combinada (7) e distinguem-se claramente das preparações à base de peixe, que são abrangidas pelo capítulo 16 da mesma nomenclatura. No que se refere a diferentes estruturas de custos, as partes em causa não fundamentaram a sua alegação. Além disso, tal como já referido no considerando 30 do regulamento provisório, o inquérito revelou que a estrutura de custos dos filetes fumados e de outras apresentações era, de facto, semelhante. O principal elemento de custo, que perfazia mais de 50 % do custo total de cada apresentação, era o custo da piscicultura, essencialmente constituído pelo custo dos alimentos (farinha de peixe e óleo de peixe), além do custo da energia e do custo dos ovos ou juvenis. Em qualquer caso, o cálculo da subcotação dos preços foi efetuado, tal como explicado nos considerandos 112 e 113 do regulamento provisório, mediante a comparação dos preços por tipo do produto. Por último, como se explica no considerando 31 do regulamento provisório, os inquéritos anteriores não determinaram nem concluíram especificamente que os produtos fumados deveriam ser excluídos da definição do produto. As alegações a este respeito foram, por conseguinte, rejeitadas.
(20)
Após a divulgação final, a AEA e o Governo da Turquia reiteraram a alegação de que a inclusão de trutas fumadas na definição do produto do presente inquérito seria contraditória com a prática anterior e que a Comissão não explicara de forma suficiente o alegado desvio em relação à prática anterior.
(21)
Como se explica no considerando 31 do regulamento provisório, os inquéritos anteriores não determinaram nem concluíram especificamente que os produtos fumados deveriam ser excluídos da definição do produto. Com efeito, uma vez que os produtos fumados não estavam abrangidos pelas denúncias dos inquéritos anteriores, a Comissão não procurou saber se podiam ter sido incluídos no âmbito do inquérito, no caso hipotético de terem sido incluídos na denúncia. Consequentemente, a alegação de que o atual inquérito se afasta da prática anterior é errada e, por conseguinte, rejeitada.
(22)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre o produto em causa ou o produto similar, confirma-se o teor dos considerandos 24 e 32 do regulamento que institui um direito provisório.
C. SUBVENÇÕES
1. Apoio do Estado a investimentos no setor da aquicultura
(23)
Na ausência de quaisquer observações sobre o apoio do Estado aos investimentos no setor da aquicultura, confirma-se o teor dos considerandos 38 a 49 do regulamento provisório.
2. Subvenções diretas e indiretas aos produtores de trutas
(24)
Após a divulgação provisória, um produtor-exportador incluído na amostra e o Governo da Turquia puseram em causa a metodologia seguida pela Comissão para calcular o montante médio das subvenções indiretas, tendo em conta apenas a produção de trutas que recebe pagamentos diretos. Solicitaram à Comissão que utilize o total de produção de trutas em águas interiores, tal como publicado pelo Instituto de Estatística turco (8) em setembro de 2014. Após a divulgação final, as duas partes reiteraram a sua alegação. A Comissão considera que os dados fornecidos sobre a produção total de trutas de águas interiores na Turquia, durante o período de inquérito, são fiáveis, apesar de terem sido apresentados após as visitas de verificação, pelo que aceitou a alegação.
(25)
Por conseguinte, o montante de uma subvenção indireta média, calculado tendo em conta as compras feitas por dois produtores-exportadores incluídos na amostra a fornecedores independentes, foi alterado de 0,60 TRY para 0,51 TRY por kg, calculado numa base «equivalente peixe inteiro» que assenta no seguinte cálculo:
-
total de subvenções concedidas à escala nacional, tal como declarado na resposta ao questionário por parte do Governo,
-
menos o montante das subvenções diretas recebidas pelos produtores-exportadores incluídos na amostra (Özpekler, Kilic, GMS),
-
menos a taxa de 0,2 % transferida para os sindicatos, como pré-requisito jurídico para receber a subvenção direta.
Este montante foi em seguida repartido pelo total de produção de trutas de águas interiores menos a produção de trutas dos produtores-exportadores incluídos na amostra (Özpekler Kilic, GMS), tal como declarado na resposta ao questionário pelo Governo da Turquia.
(26)
Por conseguinte, o montante médio das subvenções por quilo calculado numa base «equivalente peixe inteiro» para os produtores-exportadores incluídos na amostra foi estabelecido com base no montante de subvenções diretas recebidas para a atividade aquícola e na média do montante das subvenções concedidas pelo Governo, ou seja, 0,51 TRY por kg, calculados numa base «equivalente peixe inteiro» para as aquisições junto de fornecedores independentes, se for caso disso. A vantagem total foi então expressa em percentagem do valor CIF.
(27)
Na sequência da divulgação provisória, um produtor-exportador incluído na amostra sugeriu um método de cálculo ligeiramente modificado para o montante da subvenção de matérias-primas adquiridas a outro produtor-exportador incluído na amostra. A Comissão aceitou esta sugestão e atualizou o quadro apresentado no considerando 31 em conformidade.
(28)
Na sequência da divulgação provisória e, posteriormente, da divulgação definitiva, dois produtores-exportadores incluídos na amostra alegaram que a Comissão considerou como passível de compensação o montante da subvenção direta paga a estes produtores-exportadores, mas não a vantagem real. Os montantes recebidos, no entanto, constituem rendimentos tributáveis. A taxa do imposto sobre as sociedades de 20 %, aplicada na Turquia, deve, pois, ser deduzida do montante total da subvenção direta recebida. O artigo 7.o, n.o 1, alínea a), do regulamento de base implica que «todas as despesas com o pedido de subvenção e outras despesas necessárias para ter direito à subvenção ou para dela beneficiar» devem ser deduzidas do total da subvenção. Os produtores-exportadores foram de opinião que o pagamento de impostos sobre o rendimento das sociedades constitui uma condição para a receção de fundos que lhes sejam pagos e deve, portanto, ser considerado como «outras despesas» necessárias para cumprir os requisitos necessários ou para obter a subvenção.
(29)
A Comissão rejeitou este argumento. Não existe base jurídica no regulamento de base que permita apoiar a metodologia proposta. Os impostos não podem ser considerados despesas, na aceção do artigo 7.o, n.o 1, alínea a), do regulamento de base. O pagamento do imposto sobre o rendimento das sociedades é uma obrigação nos termos da lei fiscal turca, que é aplicável a todas as empresas, independentemente do facto de receberem subvenções ou não. Contrariamente à opinião dos produtores-exportadores, a obtenção de fundos não está condicionada ao pagamento de impostos sobre o rendimento das sociedades, mas sim ao exercício efetivo da atividade de criação do produto em causa
(30)
Na sequência da divulgação provisória e, posteriormente, da divulgação definitiva, dois produtores-exportadores incluídos na amostra alegaram que incorrem despesas financeiras substanciais durante o longo período em que têm de esperar pelo pagamento das subvenções. Por isso, esperam que a Comissão efetue um ajustamento no sentido da baixa, para que o montante da subvenção recebida reflita esses custos de financiamento. A este respeito, os produtores-exportadores incluídos na amostra remetem para o considerando 42 do regulamento provisório, em que a Comissão constata que a isenção de imposto sobre o valor acrescentado (IVA) para a aquisição de máquinas constituía uma vantagem por ela quantificada, descrevendo-a como «o juro a pagar a um banco comercial, relativamente ao período que decorre até o IVA ser reembolsado».
(31)
Esta alegação é infundada. De facto, os órgãos administrativos responsáveis devem criar os procedimentos e mecanismos de supervisão necessários para gerir um regime de subvenção de tão grande envergadura. É, pois, normal que, para este tipo de regime a que um grande número de aquicultores na Turquia tem direito, possa passar algum tempo até à atribuição das subvenções. Estabelecer um paralelo com o considerando 42 do regulamento provisório é enganoso. A vantagem da isenção de IVA nele descrito é um regime de subvenção criado pelo Governo da Turquia, ao passo que as possíveis despesas de financiamento são custos inerentes geralmente suportados e para os quais o Governo não prevê qualquer compensação.
(32)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre subvenções diretas e indiretas aos produtores, confirmam-se os considerandos 50 a 64 do regulamento provisório.
(33)
Tendo em conta as observações das partes interessadas após a divulgação das conclusões provisórias, as margens de subvenção direta e indireta são as seguintes:
Subvenções diretas e indiretas
Nome da empresa
Margem de subvenção
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternäben
8,0 %
3. Empréstimos subvencionados
(34)
Na sequência da divulgação provisória e, posteriormente, da divulgação definitiva, um produtor-exportador incluído na amostra alegou que a Comissão tinha considerado um empréstimo como uma subvenção passível de medidas de compensação, apesar de se destinar a um investimento não relacionado com o produto em causa.
(35)
A Comissão rejeitou esta alegação. No decurso do inquérito apurou-se que o produtor-exportador de truta-arco-íris recebeu um empréstimo passível de medidas de compensação, uma vez que era específico para o setor da aquicultura. Considerou-se irrelevante o facto de o regime em questão não ser específico da entidade jurídica que fabrica o produto objeto do inquérito, desde que o programa seja específico e que as suas vantagens estejam relacionadas com o fabrico do produto em questão. Estamos em presença deste último caso, na medida em que o empréstimo objeto de subvenção reduziu os custos financeiros globais do produtor, o que beneficia igualmente o produto em questão. Não foram apresentados elementos de prova de que a gestão dos recursos financeiros por parte dos produtores exportadores em questão era conduzida de modo a que o custo financeiro global da empresa não fosse afetado pela concessão do empréstimo.
(36)
Na sequência da divulgação provisória, outro produtor-exportador incluído na amostra alegou que a Comissão não havia conferido corretamente a vantagem de um empréstimo subvencionado entre duas entidades jurídicas distintas do mesmo grupo, em que apenas uma produz o produto em causa.
(37)
A Comissão aceitou a alegação e conferiu a vantagem com base no volume de negócios das respetivas entidades jurídicas. A vantagem conferida ao produto em causa é praticamente nula, pelo que não deve ser refletida no montante global da subvenção.
(38)
Após a divulgação provisória e, posteriormente, da divulgação definitiva, relativamente aos empréstimos que foram objeto de medidas de compensação, um produtor-exportador incluído na amostra contestou o cálculo feito pela Comissão do rácio do volume de negócios utilizado na atribuição de vantagens às exportações do produto em causa para a União. Alegou que as vendas de exportação do produto em causa deveriam ser divididas pelo volume de negócios total da empresa, incluindo as vendas de truta e de outros produtos tanto vendidos no mercado interno como exportados para a UE, a fim de calcular o rácio do volume de negócios para determinar o montante dos empréstimos subvencionados.
(39)
A Comissão aceitou esta alegação. No entanto, apesar desta nova metodologia, as margens dos empréstimos subvencionados continuam a ser as mesmas.
(40)
Na ausência de quaisquer outras observações sobre os empréstimos subvencionados, confirmam-se os considerandos 65 a 81 do regulamento provisório.
(41)
Tendo em conta as observações das partes interessadas após a divulgação das conclusões provisórias, as margens dos empréstimos subvencionados são as seguintes:
Empréstimos preferenciais
Nome da empresa
Margem de subvenção
Özpekler
0,3 %
4. Agrupamento de seguros agrícolas e taxas de apoio em matéria de prémios
(42)
Na ausência de quaisquer observações sobre o agrupamento de seguros agrícolas e as taxas de apoio em matéria de prémios, são confirmados os considerandos 82 a 90 do regulamento provisório.
5. Subvenções para serviços de consultoria
(43)
Na ausência de quaisquer observações sobre as subvenções para serviços de consultoria, confirma-se o considerando 91 do regulamento provisório.
6. Subvenções para combustível e abate de navios de pesca
(44)
Na ausência de quaisquer observações sobre as subvenções para combustível e abate de navios de pesca, confirma-se o considerando 92 do regulamento provisório.
7. Cálculo das margens totais de subvenção
(45)
Na sequência da divulgação das conclusões provisórias, duas empresas incluídas na amostra assinalaram um erro administrativo de arredondamento no cálculo das margens totais de subvenção. A Comissão aceitou a alegação e atualizou o quadro apresentado em seguida em conformidade.
(46)
Na ausência de observações sobre o método para calcular as margens de subvenção totais, confirma-se o método descrito nos considerandos 93 a 98 do regulamento provisório.
(47)
Tendo em conta as observações das partes interessadas, as margens de subvenção definitivas aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Nome da empresa
Margem de subvenção
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternäben
8,0 %
Média ponderada da amostra
7,6 %
Margem de subvenção à escala nacional
9,5 %
D. PREJUÍZO
1. Definição da indústria da União e da produção da União
(48)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte interessada alegou que a Comissão teria excluído da produção total da União os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixes vivos adquiridos a outros produtores da União. Alegaram que a indústria transformadora de peixe na União estava, assim, excluída de facto do inquérito.
(49)
Após a divulgação final, a mesma parte reiterou as suas observações e sugeriu que a Comissão devia ter realizado i) uma análise integrada baseada no total da produção combinada dos aquicultores e dos transformadores da União ou ii) uma análise em duas fases, com base numa primeira análise segmentada do prejuízo do segmento dos aquicultores, por um lado, e do segmento das empresas de transformação, por outro, seguida da integração numa análise de toda a indústria. Foi alegado que esta última estaria em consonância com a jurisprudência da OMC no processo CE/Salmão (9), bem como com a prática anterior da Comissão (10). No entanto, a parte não apresentou qualquer estimativa sobre os eventuais efeitos que as metodologias alternativas teriam na análise do prejuízo. Por último, a mesma parte interessada alegou que a metodologia não é coerente com o facto de as importações destinadas ao reprocessamento serem incluídas tanto no volume das importações como na produção da União.
(50)
Após a divulgação final, o Governo da Turquia alegou que os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixe vivo adquirido a outros produtores da União deviam ser incluídos na produção total da União.
(51)
Além disso, o Governo turco alegou que o volume de produção utilizado na análise do prejuízo é diferente do volume de produção utilizado na análise permanente, logo, potencialmente incorreto. Também reiterou as suas observações sobre a alegada incorreção da análise permanente.
(52)
O inquérito atual incluiu todos os produtores da União de truta fresca, congelada, em filetes e fumada. Tal como explicado no considerando 10 do regulamento provisório, a amostra de produtores da União incluía diferentes fases e tipos de produção (produção de truta viva, fresca, congelada, em filetes e fumada) e foi considerada representativa do conjunto da indústria da União. Por isso, a alegação apresentada de que a indústria de transformação de peixe era excluída de facto da análise era incorreta e foi rejeitada.
(53)
Além disso, não existiam dados disponíveis que permitissem à Comissão realizar uma análise segmentada das diferentes fases e tipos de produção. Além disso, tal como referido no considerando 10 do regulamento provisório, a indústria da União é muito fragmentada, contando com mais de 700 pequenas e médias empresas, pelo que não foi possível à Comissão recolher dados sobre os diferentes segmentos. Por isso, não se considerou que a análise segmentada sugerida fosse exequível neste caso.
(54)
Por último, optou-se pela inclusão das importações destinadas ao reprocessamento no valor da produção, a fim de obter a melhor estimativa do volume de produção. Em qualquer caso, as importações do produto em causa (excluindo truta fumada) destinado a reprocessamento representavam menos de 3 % da produção total da União, segundo este método de cálculo, pelo que a aplicação de um método alternativo que excluísse o valor da produção da União não teria tido qualquer impacto significativo sobre este indicador de prejuízo.
(55)
O diferente volume de produção calculado para efeitos da análise permanente e da análise do prejuízo reflete o facto de terem sido disponibilizadas informações mais precisas durante o inquérito, ao passo que a análise permanente se baseou numa avaliação prudente das provas prima facie disponíveis no momento da análise permanente. Além disso, a Comissão respondeu às perguntas específicas do Governo turco no que respeita à análise permanente, numa comunicação individual enviada em 18 de dezembro de 2014 e durante a audição com o Conselheiro Auditor, em 8 de janeiro de 2015. Por conseguinte, é rejeitada a alegação de que o volume de produção utilizado para a análise do prejuízo é potencialmente incorreto devido à diferença de fontes da análise permanente e da análise do prejuízo.
(56)
Tal como explicado no considerando 123 do regulamento provisório, o volume de produção foi estabelecido com base nos dados da Federação Europeia de Aquicultores (FEAP), que são recolhidos numa base à saída da exploração e se referem aos peixes vivos colhidos em cada Estado-Membro. A percentagem das importações destinadas ao reprocessamento foi acrescentada ao volume de produção de peixes vivos da União, com base nas informações recolhidas e verificadas durante o inquérito. Uma vez que o volume de produção é calculado numa base «equivalente peixe inteiro», não há qualquer diferença se for calculado a partir da primeira forma de venda, o que significa «vivo», ou da última forma de venda possível, o que significa «transformado». Assim, se o volume de produtos de peixe transformado fosse acrescentado ao volume de peixe vivo, tal como sugerido pela parte interessada, o resultado seria uma dupla contagem. Não obstante o facto de o volume de produção total se basear principalmente em dados sobre a produção de peixes vivos, a fim de evitar a dupla contagem, a metodologia utilizada não exclui outros tipos de produção da União (produção de truta fresca, congelada, em filetes e fumada) e os fatores de prejuízo referem-se a toda a indústria da União, ou seja, ao peixe vivo e transformado. Assim, contrariamente ao que foi alegado por esta parte, a metodologia utilizada para determinar o volume de produção total da União não excluiu o setor de transformação de trutas. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(57)
Em qualquer caso, mesmo que a metodologia sugerida por esta parte interessada tivesse sido aceite e os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixe vivo fossem acrescentados aos dados dos produtores de peixe vivo da União - e mesmo que tal facto levasse à sobreavaliação de alguns indicadores de prejuízo, como os volume de produção, volumes de vendas, capacidade de produção e emprego -, continuariam a constatar-se as mesmas tendências durante o período considerado, uma vez que os volumes reproduzidos pelo setor da transformação estão relacionados com os volumes de produção do peixe vivo.
(58)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 99 e 100 do regulamento provisório.
2. Consumo da União
(59)
Na sequência da divulgação provisória e conforme já referido no considerando 48, uma parte interessada alegou que a Comissão tinha excluído os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixe vivo adquirido a outros produtores de peixe vivo da União e incluído apenas o volume de produção dos produtores da União que importaram peixe vivo para transformação ulterior. Esta parte alegou que o consumo total da União estaria, assim, a ser subestimado. Após a divulgação final, a mesma parte reiterou as suas observações, sem apresentar qualquer outra fundamentação, exceto um exemplo hipotético respeitante às quotas de mercado, alegando que a metodologia da Comissão para determinar o consumo da União é intrinsecamente ilógica e resulta numa sobreavaliação da parte de mercado das importações turcas.
(60)
Tal como explicado nos considerandos 52 e 56, a indústria de transformação de peixe da União não foi excluída da análise. No entanto, os dados da produção foram estabelecidos com base no peixe vivo, calculado numa base «equivalente peixe inteiro», a fim de evitar dupla contagem. O mesmo resultado teria sido alcançado se o total do volume de produção tivesse sido estabelecido com base na produção de truta transformada convertida em «equivalente peixe inteiro». No entanto, se o volume de peixe transformado tivesse sido acrescentado ao volume de peixe vivo, tal como sugerido pela parte interessada, tal constituiria uma dupla contagem e, consequentemente, teria aumentado artificialmente o volume de produção total e o consumo na União. Ao mesmo tempo, e tal como explicado no considerando 57, esses indicadores apresentariam, todavia, as mesmas tendências durante o período considerado. Por conseguinte, estes argumentos foram rejeitados.
(61)
O alegado impacto sobre a parte de mercado das importações provenientes da Turquia é abordado no considerando 64.
(62)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 101 a 105 do regulamento provisório.
3. Importações provenientes do país em causa
3.1. Volume e parte de mercado das importações provenientes do país em causa
(63)
Após a divulgação final, uma parte interessada alegou que a Comissão excluíra os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixe vivo adquirido a outros produtores de peixe vivo da União e incluíra apenas o volume de produção dos produtores da União que importaram peixe vivo para transformação ulterior. Essa parte alegou que este método leva a uma sobreavaliação da parte de mercado das importações turcas. Tal como mencionado no considerando 59, com exceção de um exemplo hipotético respeitante às quotas de mercado, a parte não fundamentou a sua alegação.
(64)
Tal como explicado no considerando 60, os dados da produção foram estabelecidos com base no peixe vivo, calculado numa base «equivalente peixe inteiro», a fim de evitar dupla contagem. Se o volume de peixe transformado tivesse sido acrescentado ao volume de peixe vivo, tal como sugerido pela parte interessada, tal constituiria uma dupla contagem e, consequentemente, uma subavaliação da parte de mercado das importações turcas. Ao mesmo tempo, e tal como explicado no considerando 57, esses indicadores apresentariam, apesar disso, as mesmas tendências durante o período considerado. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(65)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 106 a 108 do regulamento provisório.
3.2. Preços das importações provenientes do país em causa e subcotação de preços
(66)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte alegou que os preços das importações provenientes da Turquia não deviam ser estabelecidos com base numa média, mas em função do tipo de produto, uma vez que o tipo de produto e o peso de um tipo específico nessa composição teriam um impacto significativo no preço médio. Após a divulgação definitiva, a mesma parte reiterou a observação sem apresentar qualquer outra fundamentação da sua alegação.
(67)
Para estabelecer e analisar as tendências dos indicadores globais de prejuízo no que respeita aos preços do produto em causa, durante o período considerado, tal como previsto no artigo 3.o do regulamento de base, considera-se adequada a utilização de um preço de importação médio ponderado, que se relaciona com o produto em causa definido. De facto, só são recolhidos dados pormenorizados para o período de inquérito. Por isso, os dados por tipo do produto não estão disponíveis para todo o período considerado. De qualquer modo, o preço de importação médio ponderado permitiria analisar a tendência válida para o produto em causa. O facto de uma tendência poder ser alegadamente diferente para certos tipos do produto não invalida a tendência geral. Finalmente, o preço é ponderado de forma a ter em conta, nomeadamente, o peso de qualquer dos tipos do produto nas diferentes composições.
(68)
Por outro lado, para determinar a subcotação dos preços durante o período de inquérito, tal como se explica nos considerandos 112 e 113 do regulamento provisório, a Comissão utilizou os preços de venda médios ponderados, por tipo do produto, dos produtores da União incluídos na amostra, cobrados a clientes independentes no mercado da União e ajustados ao nível à saída da fábrica; e comparou-os com os preços médios ponderados correspondentes, por tipo do produto, das importações provenientes dos produtores turcos colaborantes incluídos na amostra e ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecido numa base «custo, seguro e frete» (CIF), devidamente ajustado para ter em conta os direitos aduaneiros e os custos pós-importação.
(69)
Pelas razões acima expostas, o argumento foi rejeitado.
(70)
Após a divulgação das conclusões provisórias, a mesma parte questionou o facto de a Comissão não ter feito qualquer ajustamento para ter em conta os custos pós-importação. Na sequência desta alegação, a Comissão analisou ainda as informações disponíveis, utilizando a média dos custos pós-importação incorridos pelo importador coligado do produtor-exportador incluído na amostra.
(71)
A comparação dos preços foi feita por tipo do produto para as transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de abatimentos e descontos. O resultado da comparação foi expresso em percentagem do volume de negócios dos produtores da União incluídos na amostra durante o período de inquérito. Tendo em conta o ajustamento referido no considerando 70, a margem de subcotação média ponderada dos preços das importações provenientes do país em causa no mercado da União situou-se entre 2 % e 16 % (a margem de subcotação média ponderada foi de 6 %).
(72)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 109 a 111 e 114 a 117 do regulamento provisório.
4. Situação económica da indústria da União
4.1. Comentários gerais
(73)
Após a divulgação provisória, o Governo turco solicitou à Comissão que fornecesse informações sobre indicadores macroeconómicos de prejuízo agregados apenas ao nível dos produtores da União incluídos na amostra. Esta parte reiterou a sua alegação após a divulgação final. É prática da Comissão estabelecer e analisar os indicadores macroeconómicos a nível da União e não ao nível dos produtores da União incluídos na amostra. Considera-se, efetivamente, que, no que diz respeito aos indicadores macroeconómicos, os dados completos da indústria da União no seu conjunto (que incluem igualmente os dados das empresas incluídas na amostra) refletem melhor a situação durante o período considerado do que os dados respeitantes apenas a uma parte do setor. Por conseguinte, o pedido foi rejeitado.
(74)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 118 a 122 do regulamento provisório.
4.2. Indicadores macroeconómicos
4.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(75)
Na sequência da divulgação provisória e conforme já referido no considerando 9, uma parte interessada alegou que a Comissão tinha excluído os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixe vivo adquirido a outros produtores de peixe vivo da União e incluído apenas o volume de produção dos produtores da União que importaram peixe vivo para transformação ulterior. Esta parte alegou que o volume de produção total da União estaria, assim, a ser subestimado.
(76)
Tal como explicado no considerando 52, a Comissão analisou toda a indústria da União, incluindo os produtores de truta viva, fresca, congelada, em filetes e fumada, e conforme explicado nos considerandos 56 e 60, o volume da produção total da União não foi afetado pela metodologia utilizada pela Comissão. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
(77)
O Governo da Turquia alegou que os dados da FEAP incluíam dados de 13 Estados-Membros apenas e que, por isso, o volume de produção total da União tinha sido subestimado.
(78)
De facto, os dados da FEAP não incluíam os Estados-Membros com um volume de produção total inferior a 1 000 toneladas («equivalente peixe inteiro») por ano, o que, dadas as baixas quantidades, poderia, no entanto, não ter tido qualquer impacto significativo sobre as tendências. Além disso, esta parte não demonstrou o potencial impacto da inclusão dos restantes Estados-Membros no conjunto dos dados. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(79)
Após a divulgação final, o Governo da Turquia alegou que os dados relativos à produção de dois Estados-Membros - a Bulgária e a Roménia -, que tinham sido excluídos, mostravam de facto uma produção de mais de 1 000 toneladas em 2011. No entanto, os volumes de produção fornecidos pelo Governo turco referem-se essencialmente à produção de grandes trutas, que não constitui o produto objeto do presente inquérito. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(80)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte interessada alegou que a capacidade de produção, tal como referida no considerando 124 do regulamento provisório, era incorreta, uma vez que foi calculada com base no volume de produção erradamente estabelecido, tal como alegado no considerando 75. Além disso, esta parte interessada alegou que a taxa de utilização da capacidade instalada não devia basear-se na informação facultada pelos produtores da União incluídos na amostra, dado que a amostra continha produtores da União que representam diferentes fases de produção, como a fumagem, enquanto o volume de produção alegadamente conteria apenas truta viva. Após a divulgação final, esta parte alegou que a fórmula utilizada se baseava incorretamente numa taxa média de utilização da capacidade instalada dos produtores incluídos na amostra, em vez de utilizar dados específicos da indústria de peixe vivo, por um lado, e da indústria transformadora, por outro. A parte alegou ainda que, além disso, os dados da indústria transformadora que adquiria truta viva na União não tinham sido incluídos, o que terá tido um impacto significativo na determinação da capacidade de produção global na União. Por último, a parte em questão alegou que a determinação da capacidade não se deve, em todo o caso, basear numa fórmula, mas em dados reais dos produtores da União.
(81)
Tal como referido nos considerandos 52, 56 e 60, a Comissão não excluiu a indústria transformadora da União da sua análise, tendo rejeitado e o argumento de que o volume de produção fora calculado de forma incorreta. Além disso, tal como explicado no considerando 53, não havia dados disponíveis que tivessem permitido à Comissão executar uma análise segmentada utilizando dados dos dois setores específicos. Pela mesma razão, a determinação da capacidade não podia basear-se nos dados reais de mais de 700 produtores de pequena e média dimensão da União. Tal como explicado nos considerandos 123 e 124 do regulamento provisório, a taxa de utilização da capacidade estabelecida pela Comissão era coerente com o volume de produção da União. Por conseguinte, foi igualmente rejeitado o argumento de que a capacidade teria sido determinada com base em valores incompletos relativos à produção total e de que a taxa de utilização da capacidade não devia basear-se na informação dos produtores da União incluídos na amostra. De qualquer modo, mesmo que a metodologia alternativa para cálculo do volume de produção sugerido pela parte interessada fosse aceite e os dados da indústria transformadora da União que adquiria truta viva na União fossem acrescentados aos dados dos produtores de peixe vivo da União (o que resultaria numa dupla contagem), tal como explicado no considerando 56, a evolução da taxa de utilização da capacidade apresentaria as mesmas tendências durante o período considerado. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(82)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 123 a 128 do regulamento provisório.
4.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(83)
Na sequência da divulgação provisória e conforme já referido no considerando 9, uma parte interessada alegou que a Comissão tinha excluído os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixe vivo adquirido a outros produtores de peixe vivo da União e incluído apenas o volume de produção dos produtores da União que importaram peixe vivo para transformação ulterior. Esta parte alegou que a parte da indústria transformadora da União foi excluída da análise enquanto tal. Consequentemente, esta parte alegou que o volume de vendas da indústria da União estaria subestimado e a quota de mercado teria sido calculada nesta base incorreta. Após a divulgação definitiva, a mesma parte reiterou as suas observações e sugeriu que a Comissão deveria ter invocado a título subsidiário os métodos descritos no considerando 49, sem fundamentar a sua relevância para esta conclusão.
(84)
Pelas razões expostas nos considerandos 52, 56 e 60, foi rejeitado o argumento de que o volume de produção tinha sido estabelecido de forma incorreta e a parte da indústria da União não tinha sido tida em consideração na análise. Daqui decorre que o argumento segundo o qual o volume de vendas e a parte de mercado foram incorretamente estabelecidos foi igualmente rejeitado. Tal como explicado no considerando 53, não era exequível qualquer análise segmentada, que foi rejeitada. No entanto, se a metodologia de cálculo do volume de vendas sugerida pela parte interessada tivesse sido aceite, teria como resultado uma dupla contagem e, consequentemente, uma sobreavaliação do volume de vendas e da parte de mercado da indústria da União. Ao mesmo tempo, e tal como explicado no considerando 57, esses indicadores apresentariam, apesar disso, as mesmas tendências durante o período considerado. O argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(85)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 129 e 133 do regulamento provisório.
4.2.3. Crescimento
(86)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor do considerando 134 do regulamento provisório.
4.2.4. Emprego e produtividade
(87)
Na sequência da divulgação provisória e conforme já referido no considerando 9, uma parte alegou que a Comissão tinha excluído os dados dos produtores da União com atividades de transformação de peixe vivo adquirido a outros produtores de peixe vivo da União e que, por conseguinte, o emprego fora subestimado. Após a divulgação final, esta parte alegou que a fórmula utilizada se baseara erradamente num emprego dos produtores incluídos na amostra, em vez de utilizar dados destes dois setores específicos. A parte alegou ainda que, além disso, os dados da indústria transformadora que adquiria truta viva na União não tinham sido incluídos, o que alegadamente tinha um impacto significativo na determinação do emprego global na União. Por último, a parte em questão alegou que a determinação do emprego não deve, em todo o caso, basear-se numa fórmula, mas em dados reais dos produtores da União.
(88)
Pelas razões expostas nos considerandos 52, 56 e 60, foi rejeitado o argumento de que a parte da indústria da União não foi tida em consideração na análise. Além disso, tal como explicado no considerando 53, não havia dados disponíveis que tivessem permitido à Comissão executar uma análise segmentada utilizando dados específicos da indústria de peixe vivo, por um lado, e da indústria transformadora, por outro. Pela mesma razão, a determinação do emprego não podia basear-se nos dados reais de mais de 700 produtores de pequena e média dimensão da União. Tal como explicado no considerando 136 do regulamento provisório, o nível de emprego estabelecido pela Comissão era coerente com o volume de produção da União. Com efeito, a Comissão, ao estabelecer os dados do emprego, teve em consideração toda a indústria da União, incluindo a indústria transformadora. Daqui decorre que o argumento segundo o qual o emprego fora incorretamente estabelecido foi igualmente rejeitado. De qualquer modo, mesmo que a metodologia alternativa para o cálculo do volume de produção sugerido pela parte interessada fosse aceite e os dados da indústria transformadora da União que adquiria truta viva na União fossem acrescentados aos dados dos produtores de peixe vivo da União (o que resultaria numa dupla contagem), tal como explicado no considerando 56, a evolução do emprego apresentaria as mesmas tendências durante o período considerado. Este argumento foi, por conseguinte, rejeitado.
(89)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 135 a 137 do regulamento provisório.
4.3. Indicadores microeconómicos
4.3.1. Preços e fatores que influenciam os preços
(90)
Na sequência da divulgação provisória, uma parte alegou que os preços de venda da indústria da União não deviam ser estabelecidos com base numa média, mas em função do tipo de produto, uma vez que a composição e o peso de um tipo de produto específico nessa composição teriam um impacto significativo no preço médio das vendas. Após a divulgação definitiva, a mesma parte reiterou as observações sem apresentar qualquer outra fundamentação da sua alegação.
(91)
No entanto, por analogia, pelas razões expostas nos considerandos 67 e 68, esta alegação foi rejeitada.
(92)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 140 a 142 do regulamento provisório.
4.3.2. Custos de mão-de-obra
(93)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 143 e 144 do regulamento provisório.
4.3.3. Inventários
(94)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor do considerando 145 do regulamento provisório.
4.3.4. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(95)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 146 a 151 do regulamento provisório.
5. Conclusão sobre o prejuízo
(96)
Com base nesta análise geral dos fatores macroeconómicos e microeconómicos pertinentes e na ausência de quaisquer outras observações, são confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 152 a 155 do regulamento provisório de que a indústria da União no seu conjunto, incluindo todas as diferentes fases e tipos de produção (produção de truta viva, fresca, congelada, em filetes e fumada), sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 8.o, n.o 4, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Impactos das importações objeto de subvenção
(97)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 157 a 161 do regulamento provisório.
2. Impacto de outros fatores
2.1. Importações provenientes de países terceiros
(98)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 162 a 165 do regulamento provisório.
2.2. Resultados das exportações da indústria da União
(99)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 166 e 168 do regulamento provisório.
2.3. Evolução do consumo
(100)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 169 e 170 do regulamento provisório.
2.4. Concorrência com outras espécies de peixes
(101)
Na sequência da divulgação provisória, algumas partes interessadas reiteraram a alegação de que o prejuízo importante sofrido pela indústria da União foi causado pela concorrência com outras espécies de peixes. As partes citaram estudos (11) que, alegadamente, revelavam que outras espécies de peixe estão em concorrência com a truta-arco-íris de tamanho correspondente a uma «dose» no mercado alemão. As partes interessadas argumentaram ainda que, para além da alegada concorrência com a grande truta, o salmão e o pangasius, havia igualmente a concorrência com o bacalhau, o alabote, a sarda e o cantarilho, o que causou o prejuízo importante à indústria da União.
(102)
Os estudos referidos, citados pelas partes interessadas, não apresentaram quaisquer dados conclusivos quanto ao mercado alemão, nem quanto ao mercado da União no seu conjunto, que apoiassem as alegações. Estas alegações foram, além disso, contraditas pelo facto de, durante o período considerado, as importações de truta-arco-íris turca terem aumentado tanto em termos de parte de mercado como de volume de vendas na União.
(103)
A alegada concorrência de outras espécies de peixes não poderia, em qualquer caso, explicar a deterioração da situação económica e financeira da indústria da União e, em especial, a perda de parte de mercado em relação às importações provenientes da Turquia, que aumentaram ao longo do período considerado.
(104)
Nesta base, as alegações a este respeito foram rejeitadas.
(105)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 171 a 175 do regulamento provisório.
2.5. Encargos administrativos e regulamentares, limitações geográficas
(106)
Na sequência da divulgação provisória, algumas partes interessadas reiteraram a sua alegação de que a análise não tinha tomado em consideração o impacto negativo dos encargos administrativos nos Estados-Membros.
(107)
Os encargos administrativos e regulamentares, incluindo as alegadas limitações à utilização de certas zonas geográficas para fins de aquicultura nos Estados Membros enquanto possível fator adicional que causou prejuízo à indústria da União, foram tratados nos considerandos 176 a 178 do regulamento provisório. As partes em causa não fundamentaram a sua alegação, nem apresentaram quaisquer informações adicionais a este respeito. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(108)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 176 a 178 do regulamento provisório.
2.6. Pressão sobre os preços exercida pelos grandes retalhistas
(109)
Na sequência da divulgação provisória, algumas partes interessadas reiteraram a sua alegação de que a análise não tinha tomado em consideração o impacto negativo da pressão sobre os preços e o forte poder de negociação do setor retalhista.
(110)
A pressão sobre os preços e o poder de negociação do setor retalhista, enquanto fatores adicionais que poderão ter causado prejuízo à indústria da União, foram abordados nos considerandos 179 a 181 do regulamento provisório. As partes em causa não fundamentaram a sua alegação, nem apresentaram quaisquer informações adicionais a este respeito. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(111)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 179 a 181 do regulamento provisório.
2.7. Excesso de investimentos, despesas financeiras, flutuações das taxas de câmbio e perdas extraordinárias relacionadas com litígios
(112)
Na sequência da divulgação provisória, algumas partes interessadas reiteraram a sua alegação de que a análise não tinha tomado em consideração o impacto negativo de vários outros fatores sobre os diferentes produtores da União, como o alegado excesso de investimentos, questões ambientais e litígios.
(113)
No entanto, estes fatores foram abordados nos considerandos 182 a 186 do regulamento provisório. As partes em causa não fundamentaram a sua alegação, nem apresentaram quaisquer informações adicionais a este respeito. Esta alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(114)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 182 a 186 do regulamento provisório.
3. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(115)
Com base no que precede, e na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 187 a 189 do regulamento provisório de que o prejuízo importante sofrido pela indústria da União foi causado pelas importações objeto de subvenções e de que nenhum dos outros fatores analisados tanto individualmente como coletivamente quebra o nexo de causalidade.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Interesse da indústria da União
(116)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 191 a 194 do regulamento provisório.
2. Interesse dos importadores independentes
(117)
Na sequência da instituição de medidas provisórias, dois importadores deram-se a conhecer e alegaram que a instituição de direitos para a truta proveniente da Turquia teria um impacto negativo sobre eles próprios. Essas partes, contudo, não fundamentaram as suas alegações. Por conseguinte, estas alegações foram rejeitadas.
(118)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o teor dos considerandos 195 e 198 do regulamento provisório.
3. Interesse dos utilizadores, consumidores e fornecedores
(119)
Na ausência de quaisquer observações, confirma-se o teor dos considerandos 199 a 203 do regulamento provisório.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(120)
Com base no que precede e na ausência de quaisquer outras observações, confirma-se o teor do considerando 204 do regulamento provisório, segundo o qual não existiam razões imperiosas para afirmar que não seria do interesse da União instituir medidas sobre as importações do produto em causa proveniente da Turquia.
G. MEDIDAS DE COMPENSAÇÃO
(121)
Com base nas conclusões da Comissão relativas às práticas de subvenção, ao prejuízo, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas de compensação definitivas, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de subvenções.
1. Nível de eliminação do prejuízo (margem de prejuízo)
(122)
Tendo em conta o ajustamento referido nos considerandos 70 e 71, as margens de prejuízo foram revistas, tal como descrito no considerando 127.
(123)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 206 a 217 do regulamento provisório.
2. Medidas definitivas
(124)
Tendo em conta o que precede e em conformidade com o artigo 15.o do regulamento de base, deve ser instituído um direito de compensação definitivo, em conformidade com a regra do direito inferior previsto no artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base. A Comissão comparou as margens de prejuízo com as margens de subvenção. O montante dos direitos deve ser estabelecido ao nível da mais baixa das margens de subvenção ou prejuízo estabelecidas.
(125)
Dada o elevado nível de colaboração por parte dos produtores-exportadores turcos, o direito instituído para «Todas as outras empresas» foi fixado ao nível do direito mais elevado a instituir para as empresas incluídas na amostra ou que colaboraram no inquérito. O direito instituído para «Todas as outras empresas» será aplicado às empresas que não colaboraram no inquérito.
(126)
Para as empresas turcas não incluídas na amostra que colaboraram no inquérito, enumeradas no anexo, a taxa do direito definitivo corresponde à média ponderada das taxas fixadas para as empresas incluídas na amostra.
(127)
Assim, as taxas do direito de compensação definitivo, expressas em percentagem do preço CIF franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, devem ser as seguintes:
Empresa
Margem de subvenção
Margem de prejuízo
Direito de compensação
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternäben
8,0 %
17 %
8,0 %
Outras empresas colaborantes
7,6 %
23 %
7,6 %
Todas as outras empresas
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
As medidas de compensação acima são estabelecidas sob a forma de direitos ad valorem, ou seja, proporcionalmente ao valor da importação.
(129)
As taxas do direito de compensação individual especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nos resultados do presente inquérito. Por conseguinte, traduziam a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. Estas taxas do direito aplicam-se exclusivamente às importações do produto em causa originário do país em questão produzido pelas pessoas coletivas mencionadas.
(130)
As importações do produto em causa fabricado por qualquer outra empresa não expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, devem estar sujeitas à taxa do direito aplicável a «Todas as outras empresas».
(131)
Uma empresa pode requerer a aplicação destas taxas do direito de compensação individual se alterar posteriormente a firma da sua entidade. O pedido deve ser dirigido à Comissão (12). O pedido deve conter todas as informações pertinentes que permitam demonstrar que a alteração não afeta o direito de a empresa beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável. Se a alteração da firma da empresa não afetar o seu direito a beneficiar da taxa do direito que lhe é aplicável, será publicado um aviso no Jornal Oficial da União Europeia informando da alteração da firma.
(132)
A fim de assegurar a aplicação adequada dos direitos de compensação, o direito residual para todas as outras empresas deverá aplicar-se não só aos produtores-exportadores que não colaboraram no presente inquérito, mas também aos produtores que não exportaram para a União durante o período de inquérito.
3. Compromissos
(133)
No seguimento da divulgação do regulamento provisório, 15 produtores-exportadores ofereceram compromissos de preços em conformidade com o artigo 13.o do regulamento de base.
(134)
A Comissão analisou cuidadosamente estas propostas, no contexto específico das relações com a Turquia. Considerou, no entanto, que esses compromissos não seriam práticos no presente processo, dados o elevado número de apresentações do produto em causa, as diferenças significativas de preços entre os diferentes modos de apresentação do produto em questão e o risco de compensação cruzada devido à venda de outros produtos aos mesmos clientes.
(135)
Após a divulgação final, uma parte interessada (AEA) alegou que as razões para considerar que os compromissos não são práticos não são corretas. Em primeiro lugar, alegou que o número de apresentações é limitado, que elas são claramente identificáveis através de códigos TARIC e, se necessário, certas apresentações podem ser agrupadas; em segundo lugar, que a existência de importantes diferenças de preços entre diferentes apresentações não torna os compromissos impraticáveis porque poderiam ser estabelecidos diferentes preços mínimos de importação para diferentes apresentações; e, por último, que tinham sido anteriormente aceites compromissos semelhantes no caso de outros peixes (salmão) (13).
(136)
Primeiro, os produtores-exportadores incluídos na amostra que tinham apresentado compromissos e relativamente aos quais a Comissão dispunha de informações pormenorizadas tinham exportado sete apresentações diferentes do produto em causa durante o período de inquérito. Essas apresentações não podem ser claramente identificadas com códigos TARIC. Além disso, qualquer agrupamento de apresentações que impliquem preços diferentes pode dar origem a compensação cruzada entre os preços mínimos de importação de diferentes apresentações. Em segundo lugar, se o elevado número de produtores-exportadores e de apresentações, combinado com diferenças significativas de preços entre as apresentações, fosse atenuado com um elevado número de preços mínimos de importação, tal como sugerido pela parte interessada, o controlo dos compromissos tornar-se-ia ainda mais difícil. Em terceiro lugar, atenuar o risco de compensação cruzada através da observação permanente de uma cláusula que impedisse de continuar a vender outros produtos aos mesmos clientes seria desproporcionadamente dispendioso e, por conseguinte, impraticável. Por último, no caso do salmão, os compromissos aceites nessa altura revelaram-se pouco viáveis, como demonstrado pelas muitas retiradas durante a vigência das medidas. Pelas razões acima expostas, são rejeitados os argumentos de que os compromissos seriam práticos no caso vertente.
(137)
As ofertas de compromissos de preços foram, por conseguinte, rejeitadas.
4. Cobrança definitiva dos direitos provisórios
(138)
Tendo em conta as margens de subvenção estabelecidas e o nível do prejuízo causado à indústria da União, há que proceder à cobrança definitiva dos montantes garantidos pelo direito de compensação provisório instituído pelo regulamento provisório. São liberados os montantes garantes que excedam as taxas do direito de compensação definitivo.
(139)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité instituído pelo artigo 15.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 (14).
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito de compensação definitivo sobre as importações de truta-arco-íris (Oncorhynchus mykiss):
-
viva, de peso até 1,2 kg cada, ou
-
fresca, refrigerada, congelada e/ou fumada:
-
inteira (com cabeça), mesmo sem guelras, mesmo eviscerada, de peso até 1,2 kg cada, ou
-
sem cabeça, mesmo sem guelras, mesmo eviscerada, de peso até 1 kg cada, ou
-
em filetes de peso até 400 g cada,
atualmente classificada nos códigos NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 e ex 0305 43 00 (códigos TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 e 0305430011) e originária da Turquia.
2. As taxas do direito de compensação definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito de compensação
Código adicional TARIC
-
- Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Empresas constantes do anexo
7,6 %
Todas as outras empresas
9,5 %
B999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor pertinentes em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Devem ser definitivamente cobrados os montantes garantidos por meio do direito de compensação provisório, por força do Regulamento de Execução (UE) n.o 1195/2014. São liberados os montantes garantidos que excedem a taxa definitiva dos direitos de compensação.
Artigo 3.o
Se qualquer novo produtor-exportador da Turquia apresentar à Comissão elementos de prova suficientes de que:
-
não exportou para a União o produto descrito no artigo 1.o, n.o 1, durante o período de inquérito (1 de janeiro de 2013 a 31 de dezembro de 2013),
-
não está coligado com nenhum dos exportadores ou produtores da Turquia sujeitos às medidas instituídas pelo presente regulamento,
-
exportou efetivamente para a União o produto em causa após o período de inquérito em que se baseiam as medidas, ou assumiu uma obrigação contratual irrevogável de exportar para a União uma quantidade significativa do produto,
o artigo 1.o, n.o 2, pode ser alterado, aditando o novo produtor-exportador às empresas colaborantes não incluídas na amostra e, assim, sujeitas à taxa do direito médio ponderado de 7,6 %.
Artigo 4.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 26 de fevereiro de 2015.