РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 721/2013 DO CONSELHO
de 22 de julho de 2013
que altera o Regulamento de Execução (UE) n.o 405/2011 que institui um direito de compensação definitivo e estabelece a cobrança definitiva do direito provisório instituído sobre as importações de determinadas barras de aço inoxidável originárias da Índia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objeto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 19.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Inquérito anterior e medidas de compensação em vigor
(1)
Em abril de 2011, pelo Regulamento de Execução (UE) n.o 405/2011 (2) («regulamento definitivo»), o Conselho instituiu um direito de compensação definitivo sobre as importações de determinadas barras de aço inoxidável, atualmente classificadas nos códigos NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 e 7222 20 89 e originárias da Índia. O inquérito que conduziu à adoção do regulamento definitivo é designado a seguir como «inquérito inicial».
(2)
As medidas definitivas consistiram em direitos de compensação ad valorem, compreendidos entre 3,3 % e 4,3 %, aplicáveis individualmente às importações provenientes de exportadores especificamente designados, bem como numa taxa de direito de 4,0 % aplicável às empresas colaborantes não incluídas na amostra e num direito residual de 4,3 % aplicável a todas as outras empresas da Índia.
1.2. Início de um reexame intercalar parcial
(3)
A empresa Viraj Profiles Vpl. Ltd., um produtor-exportador indiano («requerente»), apresentou um pedido de reexame intercalar parcial. O âmbito do pedido limitou-se à análise das subvenções no que diz respeito ao requerente. O requerente forneceu elementos de prova prima facie de que houve uma alteração significativa das circunstâncias relativas às subvenções concedidas com base nas quais as medidas foram instituídas, e de que essas alterações têm um caráter duradouro.
(4)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para dar início a um reexame intercalar parcial, a Comissão anunciou, em 9 de agosto de 2012, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (3) («aviso de início»), o início de um reexame intercalar parcial, em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base, de âmbito limitado ao exame das subvenções em relação ao requerente.
1.3. Período de inquérito de reexame
(5)
O inquérito de reexame sobre as subvenções abrangeu o período compreendido entre 1 de julho de 2011 e 30 de junho de 2012 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»).
1.4. Partes interessadas no inquérito
(6)
A Comissão informou oficialmente o requerente, o Governo da Índia («GI») e a Eurofer, enquanto representante da indústria da União no inquérito inicial («indústria da União»), do início do inquérito de reexame intercalar parcial. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(7)
As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes foram analisadas na fase de início e devidamente tidas em conta, sempre que adequado.
(8)
A fim de obter as informações necessárias para o inquérito, a Comissão enviou um questionário ao requerente. Além disso, foi enviado um questionário ao GI.
(9)
Responderam ao questionário o requerente e o GI.
(10)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação da existência de subvenções. Foram realizadas visitas de verificação às instalações do requerente.
2. PRODUTO EM CAUSA
(11)
O produto objeto de reexame é o definido no inquérito inicial, designadamente, barras de aço inoxidável, simplesmente obtidas ou completamente acabadas a frio, exceto as barras de secção circular de um diâmetro igual ou superior a 80 mm, atualmente classificadas nos códigos NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 e 7222 20 89 e originárias da Índia.
3. SUBVENÇÕES
3.1. Introdução
(12)
Com base nas informações apresentadas pelo GI e pelas partes interessadas e nas respostas ao questionário da Comissão, foram objeto de inquérito os seguintes regimes que, alegadamente, foram utilizados pelo requerente:
a)
Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações (Export Promotion Capital Goods Scheme - «EPCGS»);
b)
Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação (Export Oriented Units Scheme - «EOU»);
c)
Regime de créditos à exportação (Export Credit Scheme - «ECS»).
(13)
Os regimes a) e b) baseiam-se na lei de 1992 relativa ao desenvolvimento e regulamentação do comércio externo (lei n.o 22 de 1992), que entrou em vigor em 7 de agosto de 1992 («lei relativa ao comércio externo»). A lei relativa ao comércio externo autoriza o GI a emitir notificações sobre a política de exportação e de importação, que se encontram resumidas nos documentos sobre política de comércio externo (Foreign Trade Policy documents) publicados quinquenalmente pelo Ministério do Comércio e que são atualizados periodicamente. O documento sobre política de comércio externo pertinente para o PIR é o Foreign Trade Policy 2009-2014 («FTP 2009-2014»). Além disso, o GI também especifica os procedimentos que regem o FTP 2009-2014 no «Manual de Procedimentos, Volume I», (Handbook of Procedures, volume I«HOP I 2009-2014»). Este manual de procedimentos é periodicamente atualizado.
(14)
O regime de créditos à exportação (ECS), especificado na alínea c), baseia-se nas secções 21 e 35A da lei de 1949 que regula o setor bancário, que permitem ao Banco Central da Índia dar instruções aos bancos comerciais em matéria de créditos à exportação.
(15)
No seguimento das alegações da indústria da União, a Comissão analisou se o requerente:
a)
Beneficiava do regime de isenção da taxa sobre a eletricidade (Electricity Tax Exemption Scheme - «EDES»),
b)
Recorrera a programas de subvenção locais do Estado de Maharashtra,
c)
Beneficiava do fornecimento de inputs mediante remuneração inferior à adequada,
d)
Beneficiava de incentivos relacionados com a geração e distribuição de energia,
e)
Beneficiava da aquisição de matérias-primas baratas provenientes de sociedades off-shore coligadas.
(16)
Por último, a Comissão verificou se os seguintes regimes, objeto do inquérito inicial:
a)
Regime de créditos sobre os direitos de importação (Duty Entitlement Passbook Scheme - «DEPBS»)
b)
Regime de autorização prévia (Advanced Authorization Scheme - AAS)
continuavam a não ser utilizados pelo requerente.
3.2. Conclusões
3.2.1. Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações
(17)
O inquérito revelou que o requerente beneficiou deste regime durante o PIR. Constatou-se, porém, que os incentivos recebidos foram negligenciáveis (0,02 %). Considerou-se, por isso, que não era necessário investigar mais aprofundadamente se o regime é passível de medidas de compensação.
3.2.2. Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação (EOU)
(18)
Apurou-se que o requerente tinha o estatuto de EOU e beneficiara de subvenções ao abrigo deste regime, durante o PIR.
(19)
Em relação a este regime, a empresa defendeu que a Comissão não deveria seguir o método utilizado no inquérito inicial para calcular a vantagem auferida ao abrigo do regime EOU. A empresa alegou que determinadas vantagens ao abrigo do regime EOU deviam ser consideradas como um regime de devolução de direitos autorizado na aceção dos anexos II e III do regulamento de base, pelo que não deviam ser passíveis de medidas de compensação.
(20)
Todavia, como se apurou que, independentemente do método de cálculo utilizado, a taxa de subvenção estabelecida para este regime não excederia 0,22 %, o que implica uma margem de subvenção global inferior ao nível de minimis, decidiu-se que não se aprofundaria a análise desta alegação no contexto do presente inquérito de reexame.
3.2.3. Regime de créditos à exportação
(21)
Apurou-se que o requerente não beneficiou deste regime no PIR.
3.2.4. Regime de isenção da taxa sobre a eletricidade
(22)
O inquérito revelou que o requerente beneficiou deste regime durante o PIR. Constatou-se, porém, que os incentivos recebidos foram negligenciáveis. Considerou-se, por isso, que não era necessário investigar mais aprofundadamente se o regime é passível de medidas de compensação.
3.2.5. Programas de subvenção locais do Estado de Maharashtra
(23)
Apurou-se que o requerente não beneficiou deste regime no PIR.
3.2.6. Outros
(24)
O inquérito não revelou quaisquer outras vantagens que beneficiassem o requerente no PIR, relacionadas com a aquisição de matérias-primas e energia, que implicassem uma contribuição financeira do GI e que, por isso, pudessem ser consideradas subvenções na aceção do artigo 3.o. n.o 1, alínea a), subalínea ii), e artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base. Por conseguinte, as alegações da indústria da União, referidas no considerando 15, alíneas c) a e), foram consideradas irrelevantes no contexto do presente reexame.
4. MONTANTE DAS SUBVENÇÕES PASSÍVEIS DE MEDIDAS DE COMPENSAÇÃO
(25)
Recorde-se que o inquérito inicial estabeleceu em 4,3 % o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação para o requerente, expresso ad valorem.
(26)
Durante o PIR, o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação para o requerente, expresso ad valorem, resultante de um único regime de subvenção, foi de 0,22 %.
(27)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que diminuiu o nível das subvenções concedidas ao produtor-exportador requerente em causa.
(28)
Procurou-se igualmente averiguar se a alteração das circunstâncias dos regimes examinados poderia ser considerada de caráter duradouro.
(29)
Como acima se referiu, as conclusões relativas ao regime EPCGS no presente reexame intercalar confirmaram as conclusões do inquérito inicial, no contexto do qual as subvenções concedidas ao abrigo deste regime foram consideradas negligenciáveis.
(30)
Além disso, enquanto no inquérito inicial a principal vantagem para o requerente era conferida ao abrigo do regime EOU, no PIR a vantagem ao abrigo deste regime diminuiu. Existem elementos de prova do caráter duradouro desta alteração, pois está relacionada com a diminuição do nível dos direitos aduaneiros de sucata de aço inoxidável e de ferroníquel, duas das principais matérias-primas utilizadas pelo requerente no fabrico do produto em causa.
5. MEDIDAS DE COMPENSAÇÃO
(31)
Com base no que precede, tudo indica que o requerente continuará, no futuro, a beneficiar de subvenções num montante inferior ao nível de minimis. Considerou-se, assim, adequado alterar a taxa do direito de compensação aplicável ao requerente, de modo a refletir o atual nível de subvenção. Essa taxa do direito é estabelecida em 0 % para o requerente.
(32)
No que se refere à taxa do direito atualmente aplicável às importações do produto em causa provenientes dos produtores-exportadores enumerados no anexo do regulamento definitivo, é de assinalar que as modalidades efetivas dos regimes objeto de inquérito e o facto de serem passíveis de medidas de compensação não se alteraram em relação ao inquérito anterior. Por conseguinte, não existe qualquer razão para recalcular as taxas de subvenção e do direito em relação a essas empresas. Consequentemente, as taxas do direito aplicáveis às empresas enumeradas no anexo do regulamento definitivo permanecem inalteradas.
(33)
Quanto à taxa do direito aplicável a todas as outras empresas, é de referir que no inquérito inicial foi estabelecida ao nível da mais elevada margem de subvenção individual apurada para as empresas incluídas na amostra, o que correspondia à margem de subvenção do requerente. Dado que a margem do requerente se alterou no seguimento do presente reexame intercalar, a taxa aplicável a todas as outras empresas deveria ser revista e estabelecida ao nível da segunda margem de subvenção mais elevada. Como a segunda taxa mais elevada é a aplicável às empresas enumeradas no anexo, a taxa do direito aplicável a todas as outras empresas foi estabelecida a este nível, ou seja, 4 %.
6. DIVULGAÇÃO
(34)
O GI e as outras partes interessadas foram informados dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava propor a alteração da taxa de direito aplicável ao requerente.
(35)
As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes foram analisadas e devidamente tidas em conta sempre que adequado.
(36)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O artigo 1.o, n.o 2, do Regulamento de Execução (UE) n.o 405/2011, passa a ter a seguinte redação:
«2. As taxas do direito de compensação definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direito (%)
Código adicional TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Empresas constantes do anexo
4,0
B005
Todas as outras empresas
4,0
B999».
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 22 de julho de 2013.