РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1283/2014 DA COMISSÃO
de 2 de dezembro de 2014
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados acessórios para tubos, de ferro ou de aço, originários da República da Coreia e da Malásia, na sequência de um reexame da caducidade ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1), nomeadamente o artigo 11.o, n.o 2,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Medidas em vigor
(1)
As medidas anti-dumping em vigor sobre as importações de determinados acessórios para tubos («AT» ou «produto em causa») originários da República da Coreia e da Malásia («países em causa») foram inicialmente instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 1514/2002 do Conselho (2) («medidas iniciais»).
(2)
Os direitos anti-dumping em vigor para a Malásia são de 75 %, exceto para as empresas Anggerik Laksana Sdn Bhd e Pantech Steel Industries Sdn Bhd, que estão sujeitas a um direito anti-dumping de 59,2 % e 49,9 %, respetivamente. Quanto à República da Coreia, o direito é de 44 % para todas as empresas.
(3)
Pelo Regulamento (CE) n.o 1001/2008 do Conselho (3), com a última redação que lhe foi dada pelo Regulamento (UE) n.o 363/2010 do Conselho (4), foram mantidas as medidas iniciais («medidas em vigor»).
1.2. Medidas em vigor relativamente a outros países terceiros
(4)
Fora do âmbito de aplicação do presente processo, vigoram atualmente medidas anti-dumping aplicáveis ao produto em causa sobre exportações provenientes da República Popular da China e da Tailândia (5). As medidas aplicáveis ao produto em causa originário da China foram alargadas às importações do mesmo produto expedido de Taiwan (6), da Indonésia (7), do Sri Lanca (8) e das Filipinas (9). Em 3 de setembro de 2014, a Comissão deu início a um reexame da caducidade ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, referente às importações de AT provenientes da República Popular da China, tornado extensivo a Taiwan, à Indonésia, ao Sri Lanca e às Filipinas. Foi publicado um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (10). As medidas anti-dumping sobre as exportações provenientes da Tailândia caducaram.
(5)
Em janeiro de 2013, foram instituídas medidas sobre as importações do produto em causa originário da Rússia e da Turquia (11).
1.3. Início de um reexame da caducidade
(6)
Em 8 de fevereiro de 2013, a Comissão Europeia («Comissão») publicou um aviso de caducidade iminente (12) das medidas anti-dumping em vigor sobre os AT originários da República da Coreia e da Malásia.
(7)
Em 26 de junho de 2013, a Comissão recebeu um pedido de início de um reexame da caducidade dessas medidas, ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 («regulamento de base»).
(8)
O pedido foi apresentado pelo Comité de Defesa da Indústria de Acessórios para Tubos de Aço da União Europeia («requerente»), em nome de produtores que representam mais de 40 % da produção total da União do produto em causa.
(9)
O pedido baseou-se na probabilidade de a caducidade das medidas dar origem a uma reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(10)
Em 15 de outubro de 2013, a Comissão deu início a um reexame da caducidade ao abrigo do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base. Foi publicado um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (13).
1.4. Partes interessadas
(11)
No aviso de início, a Comissão convidou as partes interessadas a contactá-la a fim de participarem no inquérito de reexame. A Comissão informou especificamente o requerente, os outros produtores da União, utilizadores e importadores conhecidos, produtores-exportadores da República da Coreia e da Malásia, bem como as autoridades da Coreia e da Malásia do início do reexame da caducidade e convidou-os a colaborar.
(12)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem observações sobre o início do reexame e de solicitarem uma audição à Comissão e/ou ao Conselheiro Auditor em matéria de processos comerciais.
1.4.1. Amostragem
(13)
No aviso de início, a Comissão indicou que poderia vir a constituir uma amostra de produtores da União, de importadores e de produtores-exportadores coreanos, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
a) Amostra de produtores da União
(14)
No aviso de início, a Comissão anunciou que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União, tendo convidado as partes interessadas a fazerem as suas observações. A amostra foi selecionada com base nos volumes de produção e de vendas do produto similar durante o período de inquérito de reexame («PIR») na União, garantindo simultaneamente uma distribuição geográfica, e era constituída por quatro produtores da União ou grupos de produtores da União (cinco empresas individuais) localizados na Alemanha, França, Itália, Roménia e Áustria. Não foram recebidas quaisquer observações e as empresas selecionadas provisoriamente constituíram a amostra final.
(15)
No entanto, após o início do processo, a Comissão teve de excluir da amostra dois produtores da União, devido a falta de colaboração. As duas restantes empresas/grupos de empresas (três empresas individuais) representam 49 % da produção da União e 45 % das vendas da União e têm instalações de produção em três países diferentes. Por conseguinte, a amostra assim alterada continuou a ser considerada como representativa da indústria da União.
b) Amostra de importadores
(16)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou os importadores independentes a fornecer as informações especificadas no aviso de início. Todavia, nenhum importador colaborou no inquérito.
c) Amostra de produtores-exportadores da República da Coreia
(17)
Para decidir se seria necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou todos os produtores-exportadores coreanos a fornecerem as informações especificadas no aviso de início. Além disso, a Comissão solicitou à Missão da República da Coreia junto da União Europeia que identificasse e/ou contactasse outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
(18)
Dois produtores-exportadores coreanos facultaram a informação solicitada mas apenas um aceitou colaborar e concordou em ser incluído na amostra. Decidiu-se, assim, que não era necessário recorrer à amostragem em relação aos produtores-exportadores coreanos.
d) Produtores-exportadores da Malásia
(19)
Tendo em conta o número reduzido de produtores-exportadores malaios conhecidos, a Comissão não previu o recurso à amostragem no aviso de início.
(20)
A Comissão convidou todos os produtores-exportadores a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar da data de publicação do aviso de início. Solicitou também à Missão da Malásia junto da União Europeia que identificasse e/ou contactasse outros eventuais produtores-exportadores que pudessem estar interessados em participar no inquérito.
1.4.2. Respostas ao questionário
(21)
A Comissão enviou questionários a todas as empresas da União incluídas na amostra, à empresa coreana que colaborou no inquérito e a todos os produtores-exportadores malaios conhecidos.
(22)
Um produtor da União não respondeu ao questionário e um outro apresentou apenas uma resposta parcial e não respondeu a uma carta que lhe foi endereçada solicitando esclarecimentos. Estes dois produtores da União foram posteriormente excluídos da amostra (ver considerando 15). Um produtor-exportador coreano respondeu ao questionário. Nenhum dos produtores-exportadores malaios respondeu ao questionário.
1.4.3. Visitas de verificação
(23)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo resultante, e para avaliar se a instituição de medidas seria contra o interesse da União. Foram efetuadas visitas de verificação em conformidade com o artigo 16.o do regulamento de base, às instalações das seguintes empresas:
Produtores da União:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Áustria, e a empresa coligada Siekman Fittings, Lohne, Alemanha,
-
Vallourec Fittings S.A., França.
Produtores-exportadores da República da Coreia:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Período de inquérito de reexame e período considerado
(24)
O inquérito sobre a probabilidade de reincidência do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de outubro de 2012 e 30 de setembro de 2013 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»).
(25)
O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2010 e o final do período de inquérito de reexame («período considerado»).
1.6. Divulgação
(26)
Em 12 de setembro de 2014, a Comissão comunicou a todas as partes interessadas os factos e as considerações essenciais com base nos quais tencionava manter as medidas anti-dumping em vigor, e convidou todas as partes interessadas a apresentarem as suas observações. As observações apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas pela Comissão, que as tomou em conta sempre que tal se afigurou adequado.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(27)
O produto objeto de reexame são os acessórios para tubos (com exceção dos acessórios moldados por fundição, dos flanges e dos acessórios roscados), de ferro ou de aço (não incluindo o aço inoxidável), cujo maior diâmetro exterior não excede 609,6 mm, do tipo utilizado para soldar topo a topo ou para outros fins, originários da República da Coreia e da Malásia, atualmente classificados nos códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 e ex 7307 99 80 («produto em causa» ou «AT»).
2.2. Produto similar
(28)
O inquérito de reexame confirmou que, tal como no inquérito inicial, os AT produzidos nos países em causa, vendidos no mercado interno e/ou exportados para a União e/ou outros mercados de exportação, têm as mesmas características físicas, técnicas e químicas de base, bem como as mesmas utilizações finais, que os produtos vendidos na União pela indústria da União.
(29)
Por conseguinte, a Comissão decidiu que estes produtos devem ser considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO DUMPING
(30)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão averiguou se a caducidade das medidas em vigor poderia conduzir a uma reincidência do dumping por parte dos países em causa.
3.1. República da Coreia
3.1.1. Observações preliminares
(31)
Um dos maiores produtores coreanos de AT, a empresa TK Corporation, colaborou no inquérito. Esta empresa colaborante representou 25 %-40 % das exportações coreanas de AT (por razões de confidencialidade não se faculta o valor exato). A TK Corporation enviou à Comissão uma resposta ao questionário, incluindo dados sobre as vendas no mercado interno e de exportação e o custo de produção. A Comissão considerou que a análise do dumping coreano durante o PIR e partes da análise de reincidência podiam basear-se nos dados dessa empresa, tendo em conta a sua parte nas exportações coreanas de AT. Verificaram-se as respostas da TK Corporation.
3.1.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
(32)
No PIR, a União apenas importou volumes pouco significativos de AT (menos de 50 toneladas) provenientes da Coreia. Algumas destas vendas foram efetuadas pelo único produtor-exportador que colaborou, a TK Corporation. É evidente que estas quantidades não foram representativas, uma vez que constituíam menos de 0,1 % da produção da TK Corporation. Além disso, não era evidente se tinham sido pagos direitos anti-dumping sobre as importações provenientes da TK Corporation, o que suscita dúvidas quanto à sua entrada efetiva no território aduaneiro da União. Por outro lado, estas vendas destinavam-se a três projetos especiais com as suas próprias especificações para acessórios (sendo, por conseguinte, vendas não representativas) e foram efetuadas como um «pacote» com outros acessórios (sobretudo aço inoxidável). Pelas razões acima expostas, não foi possível levar a cabo qualquer análise significativa do dumping com base nas importações, na União, de AT provenientes da TK Corporation, durante o PIR.
(33)
Na sequência da divulgação, a TK Corporation alegou que a Comissão devia ter baseado a sua análise de dumping sobre as vendas de exportação da empresa na União, pelas seguintes razões: i) as suas vendas de exportação para a União durante o PIR foram significativas e, por conseguinte, representativas, uma vez que consistiram em «nada menos do que 26 faturas com 282 transações individuais, apesar dos direitos em vigor»; ii) na ausência de clareza no que diz respeito ao pagamento do direito anti-dumping, algumas das vendas (destinadas a um projeto offshore) não estariam sujeitas ao direito anti-dumping, ao passo que em relação a outras vendas que ocorreram durante o PIR os direitos anti-dumping por vezes não foram pagos pelos importadores em consequência de erros de classificação desses produtos, motivo pelo qual os importadores não se aperceberam da necessidade de pagar direitos anti-dumping; entretanto, os importadores foram informados do erro e pagaram os direitos anti-dumping com efeitos retroativos; e iii) as condições para as vendas de exportação para a União foram normais pois não se aplicaram prazos de entrega curtos, nem se praticaram preços sujeitos a compensação cruzada.
(34)
Estas observações foram devidamente analisadas. A TK Corporation não contestou o baixo nível das suas vendas de exportação para a União, quer em termos absolutos, quer quando comparadas com a produção total da empresa do produto similar (menos de 0,1 %). A Comissão reitera que este volume muito reduzido, tanto em termos relativos como absolutos, não pode ser considerado como representativo.
(35)
Acresce que a Comissão não pôde, com base nos documentos facultados, determinar qual a parte das alegadas vendas na União da TK Corporation que tinha acabado por ser devidamente classificada e importada e, por outro lado, também não conseguiu verificar a alegação segundo a qual os preços não teriam sido objeto de compensação cruzada, pelo que não a pôde aceitar, já que os documentos justificativos só foram disponibilizados após a visita de verificação. De qualquer modo, no que diz respeito a ambas as questões, atendendo à conclusão da análise no considerando 34, não há necessidade de a Comissão fazer uma determinação final, pois mesmo o total do volume de vendas na União comunicado pela TK Corporation não pode ser considerado suficientemente representativo.
(36)
A Comissão confirma, por conseguinte, que as vendas na União da TK Corporation durante o PIR não podem ser utilizadas para uma análise de dumping significativa no âmbito do presente inquérito de reexame da caducidade.
3.1.3. Elementos de prova que apontam para a probabilidade de reincidência do dumping
(37)
A Comissão analisou a probabilidade de reincidência do dumping, caso as medidas viessem a caducar. Neste contexto, analisaram-se os seguintes elementos: preço de exportação para outros destinos, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Coreia, bem como atratividade do mercado da União.
3.1.3.1. Exportações provenientes da Coreia para outros destinos
(38)
Devido ao reduzido volume de importações de AT da Coreia para a União e à falta de fiabilidade dos preços de venda (considerandos 32 a 36), a Comissão concluiu que deveriam ser utilizados dados relativos às vendas de AT da Coreia para outros países para avaliar a provável evolução futura dos preços de exportação para a União, caso as medidas viessem a caducar.
(39)
Considerou-se adequado começar por analisar as vendas da Coreia para os Estados Unidos da América («EUA»), uma vez que, ao contrário de qualquer outro destino de exportação da Coreia, esse mercado tem uma dimensão semelhante ao mercado da União, com muitos produtores internos mas simultaneamente uma grande proporção de importações e taxas de importação pouco elevadas, o que o torna um mercado muito competitivo. Os EUA constituem também o principal destino das exportações provenientes da Coreia em geral e da TK Corporation em particular.
(40)
Durante o inquérito analisaram-se igualmente todas as outras vendas de exportação de AT da Coreia.
(41)
Efetuaram-se cálculos de dumping relativamente às vendas norte-americanas e às vendas para todos os outros destinos de exportação (excluindo a União pelas razões mencionadas nos considerandos 32 a 36).
a) Valor normal
(42)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 1, do regulamento de base, o valor normal para a TK Corporation foi estabelecido com base nos preços pagos ou a pagar, no decurso de operações comerciais normais, por clientes independentes no mercado interno, quando tal foi possível.
(43)
Para os tipos do produto que não permitiram esta metodologia, o valor normal foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
(44)
Este cálculo foi efetuado com base no custo efetivo de produção da TK Corporation, tal como indicado na resposta ao questionário, a saber, o custo real de produção e os VAG e o lucro efetivos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base.
b) Preço de exportação
(45)
Tal como explicado nos considerandos 32 a 36, as vendas da TK Corporation na União não puderam ser utilizadas para o cálculo do dumping, pelo que os preços de exportação se basearam nas suas exportações para mercados de países terceiros.
(46)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base, o preço de exportação da TK Corporation para outros países foi ajustado para o estádio à saída da fábrica, tendo em conta, sempre que adequado, as despesas relativas, designadamente, ao transporte, aos direitos e aos impostos.
c) Comparação e ajustamentos
(47)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado de AT, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, ambos no estádio à saída da fábrica.
(48)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, foram tidas em conta as diferenças de fatores suscetíveis de afetar os preços e a comparabilidade dos preços, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. A este respeito, procedeu-se a ajustamentos relativamente ao frete interno e marítimo, aos seguros, à movimentação, à carga e aos custos acessórios.
(49)
Para diferenciar os vários tipos do produto em causa, a metodologia do número de controlo do produto (NCP) original para captar tipos do produto previu um sistema de 11 dígitos. Os cálculos referentes ao dumping foram efetuados utilizando uma estrutura NCP ligeiramente reduzida de sete dígitos. Os campos referentes à norma de especificação e à classificação da qualidade do material foram substituídos por um critério simplificado que diferencia produtos de aço-carbono e aço ligado. Procedeu-se a esta simplificação porque se verificou que pouca diferença existia entre as especificações normalizadas (como ANSI ou EN) e que os sistemas de classificação da qualidade do material seguiam a norma utilizada. Por conseguinte, o sistema simplificado aumentou o nível de correspondência para efeitos dos cálculos de dumping (e prejuízo) para milhares de NCP, sem distorcer o resultado do cálculo propriamente dito.
(50)
A TK Corporation solicitou à Comissão que aumentasse para 16 dígitos o sistema NCP original, mas o pedido foi rejeitado dado que o sistema utilizado conseguia já classificar de forma eficiente o produto em causa. Por outro lado, importa salientar que era óbvio que as margens de dumping (e de prejuízo) calculadas não se alterariam de forma significativa quer se baseassem em 7, 11 ou 16 dígitos, porque os preços médios vendidos pela TK Corporation nos diferentes mercados variam substancialmente.
(51)
Levantou-se uma segunda questão quanto ao método de avaliação dos volumes a utilizar para o cálculo do dumping. A TK Corporation alega que, uma vez que nas suas faturas de venda, nas suas orientações de preços destinadas aos clientes (potenciais) e na sua contabilidade se utilizam «peças» para registar a quantidade, então nos cálculos também se deviam utilizar peças como unidade de medida. O questionário pedia a quantidade, em peso, mas, para algumas das suas vendas, a TK Corporation respondeu em peças. Para essas vendas, a conversão de peças em peso foi facultada pela TK Corporation como parte do processo de pedido de esclarecimentos. A Comissão decidiu que o peso constituía a melhor metodologia pelos seguintes motivos:
-
utilizar peças como unidade de medida poderia conduzir a distorções no que diz respeito ao preço médio por unidade, já que as peças não refletem o peso por peça, que é um importante fator dos custos (e, por conseguinte, dos preços) do produto em causa,
-
o peso é necessário para os cálculos do prejuízo, uma vez que esta é a metodologia utilizada pelos produtores da União e seria incongruente utilizar diferentes metodologias nos cálculos de dumping e de prejuízo (subcotação dos preços), e
-
os dados das estâncias aduaneiras da União, bem como as estatísticas de exportação coreanas, são registados por peso para o produto em causa.
(52)
Além disso, importa salientar que, de um modo geral, as margens de dumping calculadas parecem não ter sofrido uma alteração significativa caso se baseassem em peças, devido às importantes diferenças constatadas nos preços médios vendidos pela TK Corporation nos vários mercados.
(53)
Na sequência da divulgação, a TK Corporation reiterou a observação de que a Comissão deveria ter utilizado peças e não peso nos seus cálculos de dumping. Um dos argumentos apresentados foi o de que as vendas da TK Corporation e os dados relativos aos custos são expressos em peças, pelo que a conversão para peso teria provocado distorções nos cálculos da margem de dumping.
(54)
No que se refere à comparabilidade com a indústria da União, a TK Corporation observou que a Comissão não calculou uma margem de prejuízo, e que para a margem de dumping não seria necessária qualquer comparação com os dados relativos a custo e vendas da indústria da União. A empresa defendeu ainda que a unidade de medida utilizada nas transações, também pela indústria da União, seria a peça e não o quilograma ou a tonelada.
(55)
Por último, a TK Corporation não entendeu a relevância do facto de os dados das estâncias aduaneiras da União e das estatísticas de exportação coreanas serem registados por peso.
(56)
Estas observações foram devidamente analisadas. Em primeiro lugar, importa assinalar que a TK Corporation não apresentou um cálculo de dumping «alternativo» por peça. Com efeito, embora tenha alegado que com um «cálculo por peça» se teria obtido um resultado mais exato, não o demonstrou efetivamente. A Comissão reitera que as margens de dumping calculadas são substanciais e, como explicado no considerando 52, não foram constatadas diferenças significativas entre as margens de dumping calculadas com base no peso e as calculadas com base em peças. Por outras palavras, é incontestável que, independentemente do método utilizado, determinar-se-iam margens de dumping apreciáveis. Importa ainda recordar que a conversão de peças para peso nos dados relativos a vendas e a custos da TK Corporation foi feita pela própria empresa, utilizando a sua própria metodologia. Além disso, o catálogo da empresa, disponível no seu sítio web, prevê para cada tipo de acessório o peso aproximado.
(57)
As transações efetuadas pela indústria da União são expressas em peso e em peças, como o comprovam as faturas verificadas pela Comissão. Para além da faturação, o peso é a metodologia utilizada para a determinação da capacidade, do volume de produção e dos custos de produção - não só na União, mas em todo o mundo e também na Coreia. As matérias-primas, o principal elemento dos custos de produção do produto em causa, são adquiridas em toneladas. São também calculados com base no peso outros fatores, como o consumo de energia, mão-de-obra e despesas de transporte. A indústria da União também determina os descontos feitos a clientes no final do ano com base no volume (em toneladas) adquirido pelo cliente, e não no número de peças. Por outro lado, as margens de subcotação tinham de ser (e têm sido - ver considerandos 98 a 105) calculadas neste reexame da caducidade e, por conseguinte, é incorreto o argumento de que os dados da Coreia e da indústria da União não teriam de ser comparados, como sugerido na alegação resumida no considerando 54.
(58)
As estatísticas a nível mundial recolhidas e utilizadas como parte do inquérito, incluindo as estatísticas de exportação da Coreia e as estatísticas aduaneiras da União, só foram expressas em peso. Foram utilizadas, nomeadamente, para analisar as exportações coreanas do produto em causa para a União e para países terceiros. Para determinar a parte da TK Corporation neste contexto e verificar os seus volumes de vendas para a União, tal como comunicados na sua resposta ao questionário, foi necessário converter os dados da empresa em peso, pois não teria sido possível converter as estatísticas das exportações da Coreia e as estatísticas aduaneiras da União em peças.
(59)
Por último, refira-se que, nos inquéritos anteriores (como o inquérito que conduziu às medidas iniciais e o primeiro reexame da caducidade que conduziu às medidas em vigor), bem como nos mais recentes inquéritos referentes ao mesmo produto proveniente da Rússia e da Turquia, utilizou-se igualmente a metodologia baseada no peso.
(60)
Tendo em conta o que precede, a Comissão confirma que deve ser rejeitada a alegação de que os cálculos deveriam ter sido efetuados com base em peças.
d) Dumping durante o PIR
(61)
As margens de dumping calculadas para a TK Corporation foram de 46 % e 27 %, consoante o destino da exportação.
3.1.3.2. Capacidade de produção coreana
(62)
No que diz respeito à totalidade da capacidade de produção e da capacidade não utilizada da Coreia, a Comissão não obteve, no inquérito, informações de qualquer dos produtores coreanos, com exceção da TK Corporation. A Comissão ateve-se, assim, ao artigo 18.o do regulamento de base para tirar conclusões nesta matéria, e as informações de que dispõe são as informações verificadas fornecidas pela TK Corporation, que diziam apenas respeito a esta empresa, bem como as informações à escala nacional incluídas no pedido de reexame da caducidade.
(63)
A capacidade não utilizada comunicada pela TK Corporation foi devidamente verificada. Extrapolando a capacidade não utilizada comunicada pela TK Corporation durante o PIR com base na sua parte do total dos volumes de exportação da Coreia, a Comissão calculou que a capacidade não utilizada total na Coreia elevar-se-ia a pelo menos 15 000 toneladas, que representam cerca de 25 % do consumo total da União. Relativamente a esse cálculo, todavia, importa salientar que os volumes de produção, em comparação com a capacidade de produção, são muito específicos a esta empresa e, além disso, embora a TK Corporation seja um dos maiores produtores do produto similar na Coreia, é apenas um entre muitos e certamente não o dominante. Por conseguinte, a Comissão comparou esta conclusão com as informações incluídas no pedido.
(64)
As informações sobre a capacidade não utilizada disponibilizadas no pedido basearam-se numa estimativa das capacidades e da produção relativamente a todos os produtores coreanos identificados pelo requerente. No que respeita à capacidade de produção, para os três maiores produtores foram utilizados os dados de acesso público. Para os outros produtores coreanos (bastante mais pequenos), esses dados não se encontravam no domínio público pelo que o requerente utilizou outros métodos razoáveis para estimar a respetiva capacidade de produção. O requerente estimou ainda um determinado nível de consumo interno coreano e considerou tanto as importações na Coreia como as exportações da Coreia para avaliar a capacidade não utilizada. Para o cálculo da capacidade de produção e da capacidade não utilizada foram efetuadas as deduções adequadas para ter em conta a produção de outros tipos do produto que não fazem parte do âmbito do produto. Todas estas informações no seu conjunto foram tidas como mais completas e determinantes do que as informações referidas no considerando 63. Não foram recebidas observações que contradissessem estes valores. Nesta base, utilizando os dados disponíveis, a capacidade não utilizada na Coreia é estimada em 119 300 toneladas, o que representa, por si só, duas vezes a dimensão do mercado da União no PIR.
3.1.3.3. Atratividade do mercado da União
(65)
Recorde-se que os AT são utilizados principalmente na indústria do petróleo e do gás, na construção, na produção de energia, na construção naval e em instalações industriais. Nenhum dos factos disponíveis aponta para um forte crescimento ou declínio destes setores na Coreia, logo, considera-se que o mercado interno coreano de AT manter-se-á relativamente estável nos próximos anos, sem oferecer possibilidades de expansão substanciais para os AT coreanos. Para além da Coreia, os principais mercados de exportação para estas indústrias são a União, os EUA, os países do Médio Oriente e do Sudeste Asiático. Nenhuma das informações recolhidas durante o inquérito sugere que a procura em qualquer desses mercados se venha a reduzir ou a aumentar de forma significativa nos próximos anos.
(66)
As exportações coreanas para os EUA, os países do Médio Oriente e do Sudeste Asiático registam já níveis elevados pelo que estes mercados não têm um forte potencial de crescimento para a indústria coreana. Recorde-se igualmente que se estabeleceu a existência de um dumping significativo de 46 % em relação às exportações coreanas para os EUA. O mercado da União é um dos maiores mercados mundiais, sendo, assim, um mercado atrativo em termos de crescimento caso as medidas venham a ser revogadas, pois, até à data, ainda não foi totalmente explorado pelos produtores-exportadores coreanos, devido às medidas em vigor.
(67)
Em termos de dimensão e condições de mercado, os mercados dos EUA e da União são similares. Em ambos se regista um grande número de produtores no mercado interno e as importações detêm uma apreciável parte de mercado. O inquérito revelou que o preço médio de venda no mercado da União (tendo em conta todas as vendas dos produtores da União bem como todas as vendas de importação na União) é de 2 600 euros/tonelada. O preço médio de mercado da União é pois, semelhante ao preço médio que os produtores-exportadores coreanos obtêm no mercado dos EUA (2 700 euros/tonelada), com a diferença de que não está sujeito a medidas anti-dumping nos EUA. Se as atuais vendas coreanas para a União são marginais, tal deve-se, provavelmente, às medidas em vigor sobre o produto em causa. Recorde-se que, durante o PIR, os EUA foram o maior mercado de exportação para os exportadores coreanos, o que demonstra que a União seria um mercado atrativo para os exportadores coreanos e que, se os direitos fossem revogados, seria provável que o mercado da União atraísse grandes volumes semelhantes aos do mercado dos EUA. Durante o PIR, os AT coreanos representaram 20 %-25 % de todas as importações de AT nos EUA, e entre 10 % e 15 % de parte de mercado do mercado norte-americano de AT na totalidade (os números exatos não são facultados por razões de confidencialidade). Por outras palavras, os produtores coreanos utilizarão provavelmente a capacidade não utilizada disponível, como descrita no considerando 64, para entrar de novo no mercado da União, caso as medidas venham a ser revogadas.
(68)
Como se refere no considerando 39, com exceção dos EUA, não existe um segundo destino para as exportações coreanas que possa ser utilizado com fiabilidade na análise da evolução do mercado da União na eventualidade de as medidas caducarem. Por conseguinte, agrupar todas as vendas de exportação para outros destinos que não a União ou os EUA na presente análise não irá resultar em preços médios fiáveis, tendo em conta as diferentes circunstâncias aplicáveis a todos estes mercados individuais (muito mais pequenos). Tendo em conta as limitações desta análise, como acima se descreve, e a falta de um potencial de crescimento significativo destes «outros mercados» num futuro próximo, não é, contudo, de esperar que venham a absorver importações suplementares apreciáveis provenientes da Coreia.
3.1.3.4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência de dumping
(69)
Tendo em conta o que precede, é provável que se verifique uma reincidência do dumping, caso as medidas venham a caducar. O inquérito revelou que as vendas de AT da Coreia para os EUA e para outros países terceiros foram exportações a preços de dumping, com margens de dumping de 46 % e 27 %, respetivamente.
(70)
Acrescente-se que a capacidade coreana não utilizada é significativa em comparação com o consumo da União durante o PIR. Se essa capacidade for utilizada para exportar para a União e para concorrer, em termos de preço, com os produtores da União ou, também em termos de preço, com as grandes importações provenientes de países terceiros, existe, então, uma forte probabilidade de que as referidas exportações sejam efetuadas a preços de dumping.
3.2. Malásia
3.2.1. Observações preliminares
(71)
Na ausência de colaboração de qualquer produtor-exportador da Malásia, a análise global teve de basear-se em informações à disposição da Comissão, provenientes de outras fontes. A este respeito, e em conformidade com o disposto no artigo 18.o do regulamento de base, a Comissão examinou as diferentes fontes estatísticas. As estatísticas de importação recolhidas em conformidade com o artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base («base de dados do artigo 14.o, n.o 6») constituem as melhores informações disponíveis para estabelecer as quantidades e os preços de importação para o mercado da União. Não foram utilizadas outras fontes, como o Eurostat, porque não foi possível separar o produto em causa dos outros produtos utilizando igualmente o código de 8 dígitos.
3.2.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
(72)
A base de dados do artigo 14.o, n.o 6, demonstrou que não existiram importações provenientes da Malásia para o mercado da União. Concluiu-se, por conseguinte, que não tinha havido continuação do dumping durante o PIR causado pelas exportações provenientes da Malásia.
3.2.3. Elementos de prova que apontam para a probabilidade de reincidência do dumping
(73)
A Comissão analisou a probabilidade de reincidência do dumping, caso as medidas viessem a caducar. Neste contexto, analisaram-se os seguintes elementos: preço de exportação para outros destinos, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Malásia, bem como atratividade do mercado da União.
3.2.3.1. Exportações provenientes da Malásia para outros destinos
(74)
Devido à ausência de importações, no mercado da União, de AT provenientes da Malásia, a Comissão recorreu a dados de outro país. Os EUA foram considerados um país apropriado, visto terem um mercado de dimensão semelhante ao mercado da União, com muitos produtores internos mas simultaneamente uma grande proporção de importações, o que o torna um mercado muito competitivo. Os EUA são, de longe, o mais importante destino das exportações provenientes da Malásia, tendo representado, durante o PIR, 87 % das exportações provenientes da Malásia. Esta abordagem é idêntica à que foi aplicada no inquérito anterior em relação à Malásia e na avaliação da «probabilidade de reincidência do prejuízo».
a) Valor normal
(75)
Na ausência de colaboração por parte dos produtores-exportadores malaios, o valor normal foi estabelecido, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, com base nos dados constantes do pedido de reexame, ou seja, o custo estimado de fabrico, ao qual foi acrescentado 6 % para os VAG e lucros, expresso em percentagem dos custos à saída da fábrica. Considera-se que a percentagem acima referida é prudente, o que foi corroborado pelo facto de o valor real para o único produtor que colaborou no presente processo (TK Corporation, Coreia) ter sido bastante superior a 6 %.
b) Preço de exportação
(76)
Em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, e na ausência de colaboração por parte dos produtores-exportadores malaios, o preço de exportação foi calculado utilizando os preços de exportação malaios do produto em causa para os EUA, obtidos a partir das estatísticas de importação deste país.
c) Comparação
(77)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado dos AT, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, ambos no estádio à saída da fábrica.
(78)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, foram tidas em conta as diferenças de fatores suscetíveis de afetar os preços e a comparabilidade dos preços, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. A esse respeito, a percentagem de VAG e do lucro, mencionada no considerando 75, foi calculada no estádio à saída da fábrica e excluiu os custos de transporte marítimo e interno, seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios.
d) Margem de dumping durante o PIR
(79)
Em conformidade com a metodologia acima descrita, já utilizada no primeiro reexame da caducidade que prorrogou as medidas («medidas em vigor»), a margem de dumping apurada foi de 57,7 %.
3.2.3.2. Capacidade de produção malaia
(80)
Na ausência de colaboração por parte da Malásia, não foram apresentadas quaisquer informações sobre a produção e a capacidade não utilizada. A informação no pedido refere uma capacidade instalada total na Malásia de cerca de 55 000 toneladas e uma capacidade não utilizada de, aproximadamente, 27 000 toneladas. A análise na base desse volume excluiu (a capacidade de) fabrico de outros produtos e é, por conseguinte, considerada razoável. A capacidade malaia não utilizada de 27 000 toneladas representa cerca de 40 % do consumo total da União durante o PIR.
3.2.3.3. Atratividade do mercado da União
(81)
No que se refere à evolução dos mercados mundiais das principais indústrias utilizadoras, tal como explicado no considerando 65, o mercado da União é um dos maiores mercados de AT e não existe qualquer informação no dossiê que sugira que a procura nesses mercados poderia diminuir ou aumentar de forma significativa nos próximos anos.
(82)
O inquérito mostrou que os preços de venda dos produtores da União no mercado da União são mais elevados do que os preços de exportação da Malásia para outros mercados de exportação, em especial o mercado dos EUA. Com efeito, o preço médio do mercado da União é de 2 600 EUR/tonelada, ao passo que as estatísticas norte-americanas mostram que o preço médio de importação dos EUA para as importações malaias é de 1 600 EUR/tonelada. Logo, o mercado da União tornar-se-ia atrativo para os exportadores malaios se as medidas fossem revogadas. Esta assunção é tanto mais pertinente se atentarmos na capacidade não utilizada da Malásia, mas convém também lembrar que, atualmente, 87 % das exportações malaias se orientam para os EUA, onde os produtores-exportadores malaios vendem a preços muito mais baixos.
3.2.3.4. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência de dumping
(83)
Tendo em conta o que precede, é provável que se verifique uma reincidência do dumping, caso as medidas venham a caducar. Apurou-se que as vendas malaias de AT para os EUA foram exportadas a preços de dumping, com margens de dumping de 57,7 %.
(84)
Acrescente-se que a capacidade malaia não utilizada é significativa em comparação com o consumo da União durante o PIR. Tendo em conta o nível de preços na União, esta capacidade é suscetível de ser orientada, pelo menos parcialmente, para exportações para a União, caso as medidas sejam revogadas. É também de esperar que, nesse caso, uma boa parte das exportações para os EUA venham a ser reencaminhadas para o mercado da União devido aos preços praticados no mercado da União, em comparação com os preços nos EUA.
3.3. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do dumping
(85)
À luz do que precede, nomeadamente as elevadas margens de dumping, a grande capacidade disponível nos países em causa e as suas grandes capacidades de exportação, bem como a atratividade do mercado da União em termos de preços e dimensão, pode concluir-se que as importações objeto de dumping provenientes da República da Coreia e da Malásia para a União recomeçariam se as medidas vierem a caducar.
4. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
4.1. Definição da indústria da União e da produção da União
(86)
A indústria da União não sofreu grandes alterações estruturais em comparação com a situação descrita no Regulamento (CE) n.o 1001/2008 do Conselho, referido no considerando 3. O produto similar foi fabricado na União por 22 produtores conhecidos durante o PIR. Estes constituem a indústria da União, na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base.
(87)
A produção total da União durante o PIR foi estabelecida em cerca de 57 736 toneladas. A Comissão chegou a este valor com base em todos os dados disponíveis sobre a indústria da União, como dados verificados das empresas incluídas na amostra e dados disponibilizados pelo requerente.
(88)
As empresas/grupos de empresas incluídos na amostra no inquérito representam 49 % da produção da União e 45 % das vendas da União (ver considerando 15). Os dados da amostra são, deste modo, representativos da situação da indústria da União.
4.2. Consumo da União
(89)
A Comissão estabeleceu o consumo da União utilizando (i) o volume de vendas da indústria da União no mercado da União baseado nos dados fornecidos pelo requerente e (ii) o volume das importações provenientes de países terceiros fundamentado na base de dados do artigo 14.o, n.o 6.
(90)
O consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
Consumo da União (toneladas métricas)
2010
2011
2012
PIR
Consumo total da União
55 497
62 426
58 941
59 992
Índice (2010 = 100)
100
112
106
108
Fonte: dados fornecidos pelo requerente e extraídos da base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(91)
Em 2011, o consumo aumentou 12 % em comparação com o nível de 2010. Voltou a diminuir em 2012, mas permaneceu acima do nível de 2010 (aumento de 6 %). Entre 2010 e o PIR, o consumo da União aumentou 8 %.
4.3. Importações provenientes dos países em causa
4.3.1. Volume e parte de mercado das importações provenientes dos países em causa
República da Coreia
(92)
A Comissão determinou o volume das importações com base nas informações provenientes da base de dados do artigo 14.o, n.o 6. A parte de mercado das importações foi estabelecida a partir das informações da base de dados do artigo 14.o, n.o 6, e das facultadas pelo requerente.
(93)
As importações para a União provenientes da República da Coreia evoluíram do seguinte modo:
Quadro 2
Volume das importações (toneladas métricas) e parte de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume de importações provenientes da República da Coreia (toneladas)
301
208
204
18
Índice
100
69
68
6
Parte de mercado
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Índice
100
62
64
6
Fonte: dados fornecidos pelo requerente e extraídos da base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(94)
Durante o período considerado, o volume das importações provenientes da República da Coreia foi muito baixo em comparação com o consumo total da União. No PIR, o volume diminuiu para 18 toneladas. Os níveis de importação têm registado esse nível reduzido desde a instituição das medidas iniciais em 2002 e esta redução pode, por conseguinte, ser considerada como o resultado das medidas anti-dumping em vigor.
Malásia
(95)
A Comissão determinou o volume das importações com base nas informações provenientes da base de dados do artigo 14.o, n.o 6. A parte de mercado das importações foi estabelecida a partir das informações da base de dados do artigo 14.o, n.o 6, e das facultadas pelo requerente.
(96)
As importações na União provenientes da Malásia registaram a seguinte evolução:
Quadro 3
Volume das importações (toneladas métricas) e parte de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume de importações provenientes da Malásia (toneladas)
19,4
0,03
0,27
0,13
Índice
100
0
1
1
Parte de mercado
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Índice
100
0
1
1
Fonte: dados fornecidos pelo requerente e extraídos da base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(97)
Durante o período considerado, o volume das importações provenientes da Malásia foi muito baixo em comparação com o consumo total da União. O volume mais elevado, mas ainda muito baixo, foi importado em 2010 (19,4 toneladas), mas desde 2010 as importações praticamente cessaram praticamente. Os níveis de importação oscilaram desde a instituição das medidas iniciais, em 2002, mas nunca alcançaram os níveis anteriores à instituição das medidas. É, assim, possível concluir que este nível extremamente baixo das importações, que se regista desde a instituição das medidas iniciais em 2002, se deve às medidas anti-dumping em vigor.
4.3.2. Preços das importações provenientes dos países em causa e subcotação de preços
República da Coreia
(98)
Durante o PIR, as reduzidas importações para a União da empresa que colaborou no inquérito (TK Corporation) foram significativamente inferiores aos preços da indústria da União ao nível CIF. No entanto, como referido no considerando 32, subsistem dúvidas quanto ao facto de estes produtos terem efetivamente entrado no território aduaneiro da União.
(99)
De qualquer modo, o total de importações coreanas para a União é muito baixo - ver considerando 32 -, já que representa apenas 0,03 % da parte de mercado da União (ver quadro 2). Tendo em conta o nível muito limitado de importações provenientes da República da Coreia para a União e atendendo à apreciável variedade de diferentes tipos do produto, não foi possível utilizar os preços destas importações para determinar a subcotação dos preços.
(100)
Por conseguinte, a Comissão utilizou os preços de exportação da Coreia para os EUA e para outros países como parâmetro de referência para determinar qual teria sido a subcotação se empresas coreanas vendessem a estes preços para a União.
(101)
Uma vez que as exportações mundiais de TK Corporation representaram entre 25 % e 40 % de todas as exportações de AT provenientes da República da Coreia, foram consideradas representativas das vendas de exportação coreanas. Estes preços foram, assim, utilizados para efetuar a comparação. A Comissão ajustou em alta os preços de exportação para ter em conta os encargos referentes a direitos, movimentação e carregamento.
(102)
A margem de subcotação assim calculada é de 17 % para as vendas aos EUA e 10 % para as vendas a nível mundial.
Malásia
(103)
Nenhuma empresa malaia colaborou no inquérito. As informações provenientes das estatísticas da base de dados do artigo 14.o, n.o 6, permitem concluir que as importações na União foram pouco significativas durante o PIR (ver quadro 3). Dado o nível muito limitado de importações provenientes da Malásia e atendendo à apreciável variedade de diferentes tipos do produto, não foi possível utilizar os preços destas importações para determinar a subcotação dos preços.
(104)
Por conseguinte, a Comissão determinou a subcotação de preços, utilizando a mesma metodologia que no anterior reexame da caducidade, isto é, comparando os preços de exportação da Malásia para os EUA com os preços de venda no mercado da União. A Comissão ajustou o preço de exportação para ter em conta os encargos referentes a direitos, movimentação e carregamento.
(105)
A margem de subcotação assim apurada é de 34 % para as vendas aos EUA. A Comissão comparou ainda os preços de venda da Malásia para outros países e a margem de subcotação para essas vendas foi de 28 %.
4.3.3. Importações provenientes de países terceiros
(106)
O quadro que se segue mostra a evolução das importações na União provenientes de outros países terceiros, durante o período considerado, em termos de volume e parte de mercado, bem como o preço médio dessas importações.
Quadro 4
Importações provenientes de países terceiros
País
2010
2011
2012
PIR
República Popular da China
Volume em toneladas
5 618
5 867
6 844
6 589
Índice
100
104
122
117
Parte de mercado
10 %
9 %
12 %
11 %
Preço médio
1 125
1 261
1 544
1 426
Índice
100
112
137
127
Outros países terceiros
Volume em toneladas
11 668
12 938
11 630
12 036
Índice
100
111
100
103
Parte de mercado
21 %
21 %
20 %
20 %
Preço médio
2 175
2 352
2 437
2 482
Índice
100
108
112
114
Total de todos os países terceiros exceto os países em causa
Volume em toneladas
17 286
18 805
18 474
18 625
Índice
100
109
107
108
Parte de mercado
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Preço médio
1 834
2 011
2 106
2 108
Índice
100
110
115
115
Fonte: base de dados do artigo 14.o, n.o 6
(107)
A parte de mercado das importações originárias de países terceiros para além dos países em causa atingiu 31 % do consumo total da União no PIR. As importações provenientes da República Popular da China representam a maior parte de mercado - 11 % do consumo total da União. No PIR, registaram-se outras importações significativas provenientes da Tailândia (4 % do mercado da União), do Vietname (3 % do mercado da União) e da Arábia Saudita (de zero importações em 2010 para 4 % de parte de mercado no PIR).
(108)
Os preços a que essas importações entraram na União foram relativamente baixos em comparação com os preços médios da indústria da União, sobretudo as importações provenientes da República Popular da China. Mesmo com os direitos anti-dumping de 58,6 % sobre as importações provenientes da República Popular da China, o preço médio das importações chinesas é inferior ao preço no mercado interno da União (ver quadro 4).
4.4. Situação económica da indústria da União
4.4.1. Comentários gerais
(109)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame da repercussão das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma apreciação de todos os indicadores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado.
(110)
Para a análise do prejuízo, a Comissão distinguiu entre indicadores de prejuízo macroeconómicos e microeconómicos. A Comissão avaliou os indicadores macroeconómicos com base nas informações constantes do pedido de reexame e nas estatísticas. Os dados referem-se a todos os produtores da União conhecidos. A Comissão avaliou os indicadores microeconómicos com base nos dados constantes das respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra. Os dados referem-se aos produtores da União incluídos na amostra. Ambos os conjuntos de dados foram considerados representativos da situação económica da indústria da União.
(111)
Indicadores macroeconómicos: produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, produtividade, amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores situações de dumping.
(112)
Indicadores microeconómicos: preços unitários médios, custo unitário, custo da mão-de-obra, existências, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital. Os números relativos aos indicadores microeconómicos baseiam-se apenas nos dados verificados das duas empresas ou grupos de empresas incluídos na amostra. Estes dados são, por conseguinte, apresentados apenas sob a forma de índice ou de intervalos, de modo a garantir que o seu caráter confidencial seja preservado.
4.4.2. Indicadores macroeconómicos
4.4.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(113)
A produção total da União, a capacidade de produção e a utilização da capacidade evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 5
Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2010
2011
2012
PIR
Volume de produção (em toneladas)
48 017
52 754
55 787
57 736
Índice
100
110
116
120
Capacidade de produção (em toneladas)
179 912
180 364
180 364
180 364
Índice
100
100,3
100,3
100,3
Utilização da capacidade
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Índice
100
110
116
120
Fonte: pedido de início de reexame.
(114)
O volume de produção aumentou 20 % durante o período considerado. Dado que o consumo da União só aumentou 8 % durante o mesmo período, a restante parte da produção foi exportada.
(115)
A utilização da capacidade durante o PIR parece ser baixa (32 % no PIR). A capacidade comunicada que se vê no quadro acima baseou-se, em conformidade com a prática normal para esta indústria em particular e com o método utilizado no processo anterior, na capacidade teórica máxima na base de 3 turnos/dia, 6 dias/semana, 48 semanas/ano. Contudo, na realidade, a indústria apenas opera com 2 turnos/dia, 5 dias/semana, 48 semanas/ano. Deste modo, a capacidade comunicada não reflete necessariamente com exatidão a verdadeira capacidade durante o PIR.
(116)
A utilização da capacidade aumentou ligeiramente durante o período considerado. O aumento de 20 % da utilização da capacidade reflete o aumento do volume de produção no período considerado.
4.4.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(117)
O volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União evoluíram do seguinte modo, durante o período considerado:
Quadro 6
Volume de vendas e parte de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volume de vendas no mercado da União (em toneladas)
38 185
43 414
40 262
41 350
Índice
100
114
105
109
Parte de mercado
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Índice
100
101
99
100
Fonte: pedido de início de reexame
(118)
Os volumes de vendas no mercado da União aumentaram 14 % em 2011, em relação a 2010. Posteriormente, os volumes de vendas diminuíram para 41 350 toneladas, o que representa um aumento de 9 % ao longo do período considerado.
(119)
A parte de mercado da indústria da União permaneceu mais ou menos estável ao longo do período considerado.
4.4.2.3. Crescimento
(120)
Em consonância com o crescimento moderado do consumo da União durante o período considerado (+ 8 %), as vendas dos produtores da União aumentaram 9 %.
4.4.2.4. Emprego e produtividade
(121)
Durante o período considerado, o emprego e a produtividade evoluíram da seguinte forma:
Quadro 7
Emprego e produtividade
2010
2011
2012
PIR
Número de trabalhadores
1 064
1 022
979
957
Índice
100
96
92
90
Produtividade (unidades/trabalhador)
45
52
57
60
Índice
100
114
126
134
Fonte: pedido de início de reexame.
(122)
Durante o período considerado, o número de trabalhadores diminuiu progressivamente 10 %. Em consequência, juntamente com o aumento da produção, a produtividade da mão-de-obra dos produtores da União, medida em termos de produção (toneladas) por trabalhador por ano, aumentou 34 % entre 2010 e o PIR.
4.4.3. Indicadores microeconómicos
4.4.3.1. Preços e fatores que influenciam os preços
(123)
Durante o período considerado, o preço de venda médio unitário ponderado cobrado pelos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes na União evoluiu do seguinte modo:
Quadro 8
Preços de venda na União
2010
2011
2012
PIR
Preço de venda médio unitário na União (EUR/tonelada)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Índice
100
100
98
94
Custo unitário da produção (EUR/tonelada)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Índice
100
94
97
94
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(124)
Durante o período considerado, os preços de venda na União diminuíram 6 %. Embora os preços se tenham mantido relativamente estáveis entre 2010 e 2012, a maior descida verificou-se entre 2011 e o PIR.
(125)
Devido à parte importante dos custos fixos na produção, o aumento de 20 % da produção durante o PIR resultou na diminuição do custo unitário de produção. O preço de venda médio unitário diminuiu em conformidade.
4.4.3.2. Custos de mão-de-obra
(126)
Os custos médios de mão-de-obra dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 9
Custos médios de mão-de-obra por trabalhador
2010
2011
2012
PIR
Salário médio por trabalhador (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Índice
100
107
108
110
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(127)
Os custos médios de mão-de-obra por trabalhador registaram uma tendência ascendente no período considerado. Entre 2009 e o PIR, o custo médio da mão-de-obra por trabalhador aumentou 10 %.
4.4.3.3. Existências
(128)
Durante o período considerado, os níveis de existências dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 10
Existências
2010
2011
2012
PIR
Existências finais (em toneladas)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Índice
100
93
104
111
Existências finais em percentagem de produção
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Índice
100
79
83
87
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(129)
As existências finais começaram por diminuir 7 % em 2011, em comparação com 2010, para depois aumentarem 11 % no PIR, em comparação com 2010. Comparativamente ao nível de produção, as existências finais diminuíram 13 % entre 2010 e o PIR.
4.4.3.4. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(130)
Durante o período considerado, a rendibilidade, o cash flow, os investimentos e o retorno dos investimentos dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo:
Quadro 11
Rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos
2010
2011
2012
PIR
Rendibilidade das vendas na União a clientes independentes (% do volume de negócios das vendas)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Índice
100
118
151
133
Cash flow (EUR) (índice)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investimentos (EUR) (índice)
100
115
112
105
Retorno dos investimentos
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Índice
100
81
64
80
Fonte: dados verificados das empresas incluídas na amostra
(131)
A Comissão determinou a rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra através do lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar a clientes independentes na União, em percentagem do volume de negócios dessas vendas.
(132)
Durante o período considerado, a indústria da União sofreu perdas significativas. Em 2010, registou uma perda de - 20 %/- 15 %. Entre 2010 e o PIR, as perdas diminuíram 33 %, mas o resultado permaneceu negativo no PIR - 14 %/- 9 %. O cash flow líquido é a capacidade de os produtores da União autofinanciarem as suas atividades. O cash flow foi positivo em 2010. Caiu de forma abrupta em 2011, atingindo valores negativos, e permaneceu negativo no PIR.
(133)
Os investimentos registaram uma tendência em alta. Em comparação com 2010 tiveram um aumento de 15 % em 2011, de 12 % em 2012, e permaneceram 5 % acima do nível de 2010 durante o PIR.
(134)
O retorno dos investimentos corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos. Foi de - 25 %/- 20 % em 2010, diminuiu em seguida para cerca de - 45 %/- 40 % e permaneceu nesta faixa durante o PIR.
4.4.3.5. Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(135)
Não foi possível avaliar a amplitude das margens de dumping pois as importações provenientes dos países em causa diminuíram significativamente e foram pouco significativas durante o período considerado (ver quadros 2 e 3). No entanto, à luz das análises referidas nos considerandos 136-144, constatou-se que a indústria da União ainda estava numa situação frágil e vulnerável.
4.5. Conclusão sobre a situação da indústria da União
(136)
No Regulamento (CE) n.o 1001/2008, o Conselho concluiu que as medidas anti-dumping sobre as importações do produto em causa proveniente da República da Coreia e da Malásia, introduzidas em 2002, propiciaram apenas uma recuperação parcial da indústria da União. A evolução (positiva) durante o período considerado no reexame anterior (janeiro de 2002 - junho de 2007), dos indicadores de prejuízo deveu-se, em grande medida, ao aumento da procura em 2007 e 2008.
(137)
Após 2008, a situação da indústria da União deteriorou-se substancialmente (em comparação com a situação de 2007 e 2008). Esta evolução deveu-se, em grande medida, à quebra da procura após 2008.
(138)
Alguns indicadores mostram uma evolução positiva desde 2010. A título de exemplo, entre 2010 e o PIR, a produção da União aumentou 20 %, devido, em parte, ao aumento do consumo da União, que subiu 8 % durante o mesmo período. O aumento da produção resultou numa melhor utilização da capacidade, que subiu mais de 20 %. Os volumes de vendas da indústria da União aumentaram 9 %, o que corresponde ao aumento do consumo da União, tendo a parte de mercado das empresas da União permanecido a mesma. Como consequência de uma redução de 10 % do número de trabalhadores a produtividade também aumentou (34 %).
(139)
A utilização da capacidade, todavia, foi baixa. Esta situação explica-se, em parte, pelo facto de a infraestrutura existente ter sido planeado para 3 turnos/dia e 6 dias/semana e a capacidade máxima ter sido calculada em conformidade. No entanto, durante o período considerado, a indústria da União funcionou apenas com dois turnos/dia e 5 dias/semana.
(140)
Devido a uma parte importante dos custos fixos na produção, a indústria da União continuou a sofrer um prejuízo importante durante o período considerado. Apesar da melhoria de 30 % dos resultados financeiros entre 2010 e o PIR, os prejuízos permaneceram significativos neste último período (entre - 14 % e - 9 %).
(141)
Estes avultados prejuízos, juntamente com o significativo cash flow negativo, são importantes indicadores da vulnerabilidade da indústria da União.
(142)
Note-se que o Regulamento (UE) n.o 78/2013 do Conselho, pelo qual foram instituídas medidas anti-dumping contra as importações do produto em causa originário da Rússia e da Turquia, concluiu que a indústria da União se encontrava numa situação económica grave e difícil. O período considerado por esse processo ia de janeiro de 2008 a setembro de 2011 e coincide parcialmente com o período considerado no âmbito do presente inquérito (14).
(143)
As medidas adotadas no âmbito do regulamento acima mencionado parecem ter tido um impacto positivo, uma vez que vários indicadores de prejuízo (por exemplo, produção, utilização da capacidade, rendibilidade, produtividade e consumo) registam uma tendência positiva. No entanto, como o presente inquérito demonstrou, a indústria da União não recuperou totalmente das anteriores práticas de dumping.
(144)
Por conseguinte, a Comissão conclui que a situação da indústria da União é ainda vulnerável e, em determinados aspetos, aquém dos níveis que se podiam esperar se tivesse recuperado plenamente do prejuízo constatado nos inquéritos anteriores.
5. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
5.1. Impacto do volume de importações projetado e efeitos sobre os preços em caso de revogação das medidas
(145)
No considerando 85, a Comissão concluiu que a revogação das medidas iria, com toda a probabilidade, permitir a reincidência das importações objeto de dumping provenientes dos países em causa.
(146)
O inquérito demonstrou que a situação da indústria da União é vulnerável. Embora a situação tenha melhorado ligeiramente no PIR, durante o período considerado a indústria da União não conseguiu obter quaisquer lucros.
(147)
Assim, qualquer reincidência das importações objeto de dumping provenientes dos países em causa agravaria a situação precária da indústria da União. Estas importações poderiam ficar com a parte de mercado da indústria da União no mercado da União, implicando uma utilização da capacidade ainda mais reduzida por parte da indústria da União, o que constitui um dos elementos fundamentais que contribuem para os resultados negativos da indústria da União ao longo do período considerado.
(148)
Qualquer reincidência das importações objeto de dumping exerceria uma pressão ainda mais forte sobre a indústria da União, contribuindo, deste modo, para uma maior deterioração dos resultados financeiros da indústria da União.
(149)
A Comissão conclui, por conseguinte, que a revogação das medidas contra a República da Coreia e a Malásia redundaria, com toda a probabilidade, na reincidência das importações objeto de dumping provenientes destes países, implicando uma pressão descendente sobre os preços da indústria da União, os volumes de vendas e a parte de mercado, bem como a deterioração da sua situação económica. A revogação das medidas contra a República da Coreia e a Malásia teria provavelmente como resultado uma reincidência do prejuízo devido ao agravamento provável da já difícil situação em que se encontra atualmente a indústria da União.
6. INTERESSE DA UNIÃO
(150)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se a manutenção das medidas anti-dumping atualmente em vigor contra a República da Coreia e a Malásia seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A análise do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, inclusive da indústria da União, dos importadores, dos grossistas e dos utilizadores.
(151)
Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações, conforme previsto no artigo 21.o, n.o 2, do regulamento de base.
(152)
No inquérito inicial, considerou-se que a instituição de medidas não era contrária ao interesse da União. Dado que o presente inquérito é um reexame e que as medidas estão em vigor desde 2002, a análise realizada permite a avaliação de qualquer impacto negativo indevido para as partes em causa, decorrente das medidas anti-dumping em vigor.
(153)
Nesta base, a Comissão procurou determinar se, apesar das conclusões sobre a reincidência de dumping e a probabilidade de reincidência do prejuízo, existiam razões imperiosas que pudessem levar à conclusão de que não é do interesse da União manter as medidas em vigor.
6.1. Interesse da indústria da União
(154)
Embora as medidas anti-dumping em vigor tenham impedido que as importações objeto de dumping entrassem no mercado da União, a indústria da União ainda se encontra numa situação frágil, como confirmado pelas tendências negativas de alguns indicadores de prejuízo importantes.
(155)
Se as medidas vierem a caducar, é provável que o afluxo de volumes substanciais de importações objeto de dumping provenientes dos países em causa volte a provocar prejuízo. Esse afluxo causaria, nomeadamente, perda de parte de mercado, diminuição dos preços de venda, diminuição da utilização da capacidade e, em geral, uma deterioração grave da situação financeira da indústria da União.
(156)
A Comissão conclui, por conseguinte, que a manutenção das medidas anti-dumping contra a República da Coreia e a Malásia não seria contrária ao interesse da indústria da União.
6.2. Interesse dos importadores independentes e dos utilizadores
(157)
No inquérito inicial, constatou-se que o impacto da instituição de medidas não teria provavelmente um efeito negativo grave na situação dos importadores e utilizadores da União. Nenhum dos importadores ou utilizadores colaborou no presente inquérito. Tendo em conta que não existem elementos de prova que sugiram que as medidas em vigor afetaram consideravelmente estes grupos, pode concluir-se que a manutenção das medidas não terá repercussões negativas de monta sobre os importadores e utilizadores da União.
6.3. Conclusão sobre o interesse da União
(158)
Com base no que precede, a Comissão concluiu que não existiam razões imperiosas para concluir que não seria do interesse da União instituir medidas sobre as importações de AT originários da República da Coreia e da Malásia.
7. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(159)
Resulta das considerações precedentes que, em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de determinados tubos e acessórios originários da República da Coreia e da Malásia devem ser mantidas.
(160)
Todavia, tal como demonstrado pelo presente inquérito, a situação global da indústria da União está a melhorar gradualmente, e a instituição, em 2013, de medidas anti-dumping definitivas contra as importações provenientes da Rússia e da Turquia do mesmo produto (ver considerando 5), parece ter tido um efeito positivo adicional sobre a situação da indústria da União, tal como explicado no considerando 143. Consequentemente, determinou-se que, considerando a análise do prejuízo total e a provável evolução do mercado com as medidas em vigor, um período inferior a cinco anos poderá ser suficiente para que a indústria da União consolide a sua recuperação económica e financeira.
(161)
Além disso, a situação da indústria da União e a análise do prejuízo não podem ser apreciadas unicamente tendo em conta as (potenciais) importações do produto em causa proveniente da República da Coreia e da Malásia - a situação da indústria da União é afetada por outras importações e medidas contra essas importações, como, em particular, as medidas acima referidas contra a Rússia e a Turquia.
(162)
Considera-se, por conseguinte, que, tendo em conta as circunstâncias específicas do caso em apreço, as medidas devem, a título excecional, ser prorrogadas pela totalidade do período de cinco anos previsto no regulamento de base, mas que devem terminar ao mesmo tempo que as medidas definitivas sobre as importações provenientes da Turquia e da Rússia, em particular. Um tal alinhamento da duração das medidas permitirá igualmente uma análise global e coerente dos efeitos sobre a indústria da União de eventuais práticas de dumping, se um tal reexame se revelar necessário no futuro.
(163)
As medidas atualmente em vigor sobre as importações de AT provenientes da Rússia e da Turquia chegarão a termo em 29 de janeiro de 2018. Deste modo, as medidas anti-dumping definitivas aplicáveis às importações de AT originários da Coreia e da Malásia devem ser devidamente alinhadas e, por conseguinte, terminar na mesma data.
(164)
O Comité de Defesa da Indústria de Acessórios para Tubos de Aço da União Europeia concorda que a data de caducidade proposta permitiria um processo de reexame conjunto, caso venha a ser necessário no futuro e, portanto, uma ampla análise do dumping e do prejuízo abrangendo as importações provenientes de vários países. Alegou, contudo, que após o período de inquérito de reexame (PIR) se verificou um aumento enorme das importações do produto em causa, provenientes de todos os países, ao passo que o preço médio dessas importações diminuiu de forma acentuada. Esta evolução após o PIR tem, alegadamente, agravado a situação da indústria da União e as condições para a instituição de medidas anti-dumping definitivas por um período inferior a cinco anos deixaram, assim, de existir.
(165)
A Comissão observa que a alegada evolução pós-PIR (ou seja, o aumento das importações a preços reduzidos) se baseia em dados do Eurostat de acesso público, que incluem tipos do produto não abrangidos pelo presente inquérito. As estatísticas de importação pós-PIR que se encontram à disposição da Comissão, e que abrangem apenas o produto em causa, indicam, no entanto, que as importações diminuíram 10 %-15 % após o PIR, embora o preço médio dessas importações tenha também diminuído (15 %-20 %). A Comissão considera que a evolução pós-PIR das importações do produto em causa, na ausência de quaisquer outros elementos de prova no que respeita à situação da indústria da União, não é de molde a invalidar as conclusões da Comissão no que diz respeito ao período de tempo adequado para a instituição de medidas anti-dumping definitivas (ver considerandos 160-163). Esta alegação é, por conseguinte, rejeitada.
(166)
Assim, e tendo em conta as conclusões no que respeita à probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, conclui-se que as medidas anti-dumping em vigor aplicáveis às importações de acessórios para tubos originários da República da Coreia e da Malásia, mantidas pelo Regulamento (CE) n.o 1001/2008 do Conselho, com a última redação que lhe foi dada pelo Regulamento (UE) n.o 363/2010 do Conselho, devem ser mantidas até 29 de janeiro de 2018.
(167)
O comité instituído nos termos do artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base não formulou qualquer parecer,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de acessórios para tubos (com exceção dos acessórios moldados por fundição, dos flanges e dos acessórios roscados), de ferro ou de aço (não incluindo aço inoxidável), cujo maior diâmetro exterior não excede 609,6 mm, do tipo utilizado para soldar topo a topo ou para outros fins, atualmente classificados nos códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 e ex 7307 99 80 (códigos TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 e 7307998098) e originários da República da Coreia e da Malásia.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Taxa do direito (%)
códigos TARIC
Malásia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Todas as outras empresas
75,0
A999
República da Coreia
Todas as empresas
44,0
-
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento caduca em 29 de janeiro de 2018.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 29 de janeiro de 2014.