РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1205/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 ноември 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 28 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване“), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 15 януари 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
След публикуването на известието за започване Комисията бе информирана, че продуктът е определен неправилно в точка 2 от това известие. В Официален вестник на Европейския съюз (3) бе съответно публикувана поправка на известието за започване, в която малката грешка бе поправена.
(4)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на паралелна антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР и започна отделно разследване.
1.2. Регистрационен режим
(5)
Заедно с жалбата бе получено и искане за въвеждане на регистрационен режим за вноса на слънцезащитно стъкло от засегнатата държава, но в последствие то бе оттеглено на 2 октомври 2013 г.
1.3. Засегнати страни
(6)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и органите на КНР за започването на разследването. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване. Комисията информира и производителите в потенциалните държави аналог за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие.
1.3.1. Изготвяне на извадка
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза понастоящем се състои от седем действащи производители, двама от които са МСП. В известието за започване Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза, за които на Комисията беше известно още преди да започне разследването, че произвеждат слънцезащитно стъкло. Комисията подбра извадката въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт в периода 1 януари 2012 г. - 31 декември 2012 г. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха повече от 50 % от общото производство на Съюза. Комисията уведоми заинтересованите страни за предложената извадка на производители от Съюза посредством бележка за досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. Комисията изпрати също така писмо до производителите от Съюза, с което ги информира за предложената извадка. Освен това в известието за започване заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка.
(8)
Едно предприятие от групата на МСП изрази интерес също да бъде включено в извадката. Комисията реши да го включи в извадката заедно с друго дружество поради по-високия обем на продажбите на това дружество и да извади от извадката дружеството с най-нисък обем на продажбите. Не бяха получени други коментари по временно подбраната извадка. В резултат на това Комисията добави към първоначално предложената извадка две дружества и извади от нея едно друго дружество.
(9)
На последно място, след проверките на място Комисията реши да извади едно от петте включени в извадката дружества, тъй като за него бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза. По-специално то бе на етап стартиране на дейността (а това не беше така за промишлеността на Съюза като цяло), поради което тенденциите по отношение на рентабилността нямаше да представят действителното състоянието на промишлеността на Съюза.
(10)
Вследствие на горното Комисията в крайна сметка подбра извадка от четирима производители от Съюза. Окончателната извадка съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
(11)
Въз основа на член 19 от основния регламент трима от седемте производители от Съюза поискаха самоличността им да остане поверителна. Те заявиха, че разгласяването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Освен това с оглед на ограничения брой производители от Съюза бе решено да не се разгласяват наименованията на онези от тях, които не поискаха анонимност, тъй като това би могло да доведе до нежелано разкриване на идентичността на другите. При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) е вече известна, тъй като то обяви публично, че е един от жалбоподателите.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(13)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване, като само двама вносители представиха отговор на конкретния въпросник. С оглед на малкия брой съдействащи вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(14)
С оглед на големия брой производители износители в известието за започване бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали ще е необходимо изготвянето на извадка и ако това е така - да подбере извадка, производителите износители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.
(15)
Дванадесет китайски производители износители или групи от производители износители, представляващи повече от 95 % от общия китайски износ за Съюза през посочения период, предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката.
(16)
Въз основа на получената информация и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от пет производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време.
(17)
Всички засегнати страни, както и органите на КНР, бяха информирани за предложената извадка и приканени да представят коментари. След като анализира получените коментари, Комисията реши да запази предложената извадка от пет дружества и всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(18)
Впоследствие при разследването бе установено, че двама включени в извадката производители износители са завишили своите продажби за износ за Съюза, поради което неоснователно са били включени в извадката. Поради това двете дружества бяха изключени от извадката, след като им беше предоставена възможност да направят коментари. След като надлежно анализира направените от дружествата коментари, Комисията заключи, че те не са предоставили неверните данни умишлено, и реши, че дружествата следва да продължат да бъдат считани за съдействащи страни по смисъла на член 18 от основния регламент.
(19)
След тези случаи на изключване от извадката беше разгледан въпросът за включването в нея на други производители износители. С оглед на факта обаче, че тези случаи на изключване настъпиха на късен етап от разследването, включването на други производители износители бе счетено за неосъществимо, тъй като можеше да застраши приключването на разследването в законоустановените срокове.
(20)
Поради това преразгледаната извадка от производители износители или групи от производители износители на слънцезащитно стъкло е следната:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, и свързани дружества („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) и свързания с него търговец;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd и свързани дружества („Hehe Group“).
(21)
Комисията коригира общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт от КНР, след като беше информирана за завишаването на продажбите за износ на двамата производители износители (вж. съображение 18 по-горе). Окончателната извадка съответства на повече от 50 % от общия обем на продажбите за Съюза на разглеждания продукт в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. в съответствие с посоченото от съдействащите производители износители. Поради това тя се счита за представителна по отношение на обема на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза от КНР.
г) Отговори на въпросниците и проверки на място
(22)
Комисията изпрати въпросници на всички китайски производители износители, които поискаха такива, на включените в извадката производители от Съюза, на несвързаните вносители и техните сдружения, както и на всички ползватели, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване.
(23)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(24)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества или групи от дружества.
а)
Производители от Съюза
-
GMB/IF и други дружества, на които е предоставено поверително третиране.
б)
Вносители
-
Vetrad NV, Нидерландия.
в)
Ползватели
-
Sunerg Solar SRL, Италия.
г)
Производители износители от КНР
-
Включени в извадката дружества:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
д)
Производител в държавата аналог
-
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, по определението в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данни от Турция като държава аналог в помещенията на следното дружество:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Турция.
1.3.2. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“).
(27)
Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
(28)
Слънцезащитното стъкло е един от компонентите за производство на кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули за производство на електроенергия, както и плоски термични колектори за генериране на гореща вода.
2.2. Сходен продукт
(29)
При разследването беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, за която бе решено да бъде използвана за държава аналог, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за „сходни продукти“ по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Един от вносителите поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че оранжериите използват много различно оразмерено стъкло, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Освен това вносителят предостави сертификат, от който е видно, че част от неговия внос се състои от стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. Следователно тази част от внесеното градинарско стъкло явно не попада в обхвата на настоящото разследване.
(31)
Друг вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава едни и същи или много сходни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различното крайно приложение. Въз основа на предоставените данни обаче изглежда, че повечето от внасяното от този вносител стъкло по-скоро не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че въпреки че тези видове стъкло не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Предварителното становище на Комисията е, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Така се стига до временното заключение, че видовете стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, не попадат в обхвата на разследването.
(32)
При все това всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които могат да имат подобни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, остават на този етап в обхвата на разглеждания продукт, тъй като потенциално могат да бъдат използвани като слънцезащитно стъкло.
(33)
Вносителят заяви също така, че от обхвата на продукта следва да бъде изключено флоатното стъкло, тъй като то се произвежда по различен производствен процес от този за пресовано стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Освен това тъй като според твърдението продуктите за домашно обзавеждане от флоатно стъкло не могат да се използват като заместители на продуктите от слънцезащитно стъкло, беше заявено, че флоатното стъкло не следва да се счита за сходен продукт и следва да бъде изключено от обхвата на разследването. Предварителното становище на Комисията е, че флоатното стъкло не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като отговаря на всички технически характеристики, съдържащи се в съображение 26 по-горе. Освен това при разследването беше показано, че флоатното стъкло явно може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Така се стига до временното заключение, че флоатното стъкло трябва да остане в обхвата на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(34)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от основния регламент за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
(1)
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
(2)
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
(3)
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
(4)
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
(5)
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(36)
Десет съдействащи дружества поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в определените срокове. В съответствие с член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент бе извършена проверка за ТДПИ на включените в извадката дружества, както и на дружеството, на което бе предоставено индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-долу).
(37)
От това следва, че разглеждане за ТДПИ бе извършено по отношение на следните четири дружества или групи от дружества.
-
Включени в извадката дружества
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в помещенията на съответните дружества.
(39)
В случай на свързани страни Комисията проверява дали групата от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или всяко друго свързано със заявителя дружество в КНР участва пряко или косвено в производството или продажбата на разглеждания продукт, разглеждането за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(40)
В съответствие с това бяха разгледани заявленията за ТДПИ на четирима производители износители (групи от дружества), състоящи се от единадесет правни субекти.
(41)
При разглеждането беше установено, че и четиримата производители износители (групи от дружества), подали заявления за ТДПИ, не успяват да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(42)
По-конкретно трима производители износители не успяха да докажат, индивидуално или като група, че имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което не отговориха на критерий 2 за предоставяне на ТДПИ.
(43)
Освен това и четиримата производители износители, индивидуално или като група, не успяха да докажат, че не са обект на значителни нарушения, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези дружества или групи от дружества съответно не отговориха на критерий 3 за предоставяне на ТДПИ. По-конкретно и четиримата производители износители или групи от производители износители се ползваха от преференциални данъчни режими.
(44)
Освен това един от тези производители износители не отговори и на критерий 3, предвид факта че няколко дружества от групата, независимо от изключително лошото си финансово състояние, са получили значително финансиране през РП (и по-рано) при цени, които при нормално преобладаващи в пазарна икономика условия биха били запазени за финансово стабилни дружества. Друга група от производители износители също не отговори на критерий 3, предвид факта че дружества от групата са закупували природен газ по занижени цени от държавен доставчик.
(45)
Комисията разгласи резултатите от разследването за ТДПИ на засегнатите дружества, органите на КНР и жалбоподателя и ги прикани да направят коментари.
(46)
Получените коментари не бяха такива, че да променят предварителните констатации на Комисията. След като се консултира с държавите членки в съответствие с член 2, параграф 7, буква в), на 13 септември 2013 г. всички подали заявление дружества бяха индивидуално и официално уведомени за окончателното решение на Комисията по отношение на заявленията за ТДПИ на всяко от тях.
(47)
В съответствие с това уведомление нито един от поискалите ТДПИ четирима съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не можа да докаже, че отговаря на всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради което техните заявления за ТДПИ бяха отхвърлени.
3.2. Индивидуално разглеждане
(48)
Единият от двамата производители износители, който първоначално бе включен в извадката, а впоследствие изключен (вж. съображение 18), беше поискал индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, в случай че не бъде включен в извадката. След изключването му от извадката и предвид факта че проверката на място за ТДПИ вече беше извършена (вж. съображение 37 по-горе), бе сметнато, че не би било прекомерно обременяващо на това дружество да бъде предоставено индивидуално разглеждане („ИР“). Никой друг невключен в извадката производител износител не поиска ИР.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Избор на държава аналог
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията предвиди в известието за започване, че нормалната стойност се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, или в случай че не бъде намерена подходяща трета държава с пазарна икономика - въз основа на цените в Съюза в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Преди да пристъпи към определянето въз основа на цените в Съюза, Комисията следва да проучи всички възможности за избор на подходяща държава аналог.
(50)
Заинтересованите страни бяха приканени да коментират избора на държава аналог и използването на цените в Съюза.
(51)
Бяха получени коментари от Китайската търговска палата за внос и износ на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“), от несвързан вносител, както и от двама китайски производители износители, като всички те оспориха използването на цените в Съюза за определяне на нормалната стойност. Като подходящи държави аналози бяха предложени Турция и Индия.
(52)
Междувременно с цел проучване на всички възможности за избор на подходяща държава аналог службите на Комисията бяха определили единадесет трети държави с пазарна икономика с възможно производство на слънцезащитно стъкло и въз основа на публично достъпна информация поканиха 24 дружества от тези държави да съдействат на Комисията. Тези държави са: Австралия, Индия, Индонезия, Япония, Саудитска Арабия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд, Турция и САЩ.
(53)
Въз основа на информацията, с която Комисията разполага, освен КНР и Съюзът само Индия и Турция произвеждат сходния продукт. С цел да направи точна оценка на пригодността на Турция и Индия като подходящи държави аналог, Комисията анализира информация относно сходния продукт, и по-конкретно броя на производителите, размера на вътрешния пазар, равнището на вноса и важността на търговските и нетърговските пречки в двете държави. Само едно дружество от Турция обаче се отзова и изяви желание да съдейства на Комисията въпреки многократните ѝ опити да получи съдействие и от производители от Индия.
(54)
Турция е трета държава с пазарна икономика. Приложимото за сходния продукт вносно мито е 3 % по тарифно третиране „най-облагодетелствана нация“. Поради митническия съюз между Турция и Съюза приложимото вносно мито е 0 %. Не е известно да има други мита или други значителни нетърговски пречки по отношение на сходния продукт.
(55)
Според турския производител, който изяви желание да съдейства при разследването, той е единственото дружество, което произвежда сходния продукт в Турция. Дружеството извършва значително производство и продава сходния продукт както за износ, така и на вътрешния пазар, като количеството на износа надвишава продажбите на вътрешния пазар.
(56)
Въпреки липсата на търговски и нетърговски пречки, през РП на турския пазар не е извършван на практика никакъв внос на слънцезащитно стъкло. В същото време при разследването на Комисията бе потвърдено, че през РП съдействащият производител от държавата аналог е реализирал разумна, а не прекомерна печалба.
(57)
Въз основа на горното и като се вземе предвид цялата налична информация на този етап от разследването, Турция е временно определена за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Нормална стойност
(58)
Предвид факта че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(59)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт за независими клиенти в Турция са били представителни. Количеството на продажбите на съдействащия турски производител на сходния продукт на турския вътрешен пазар бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от включените в извадката китайски производители износители.
(60)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са рентабилни, когато единичната цена е равна на производствената цена или е по-висока от нея. Поради това беше определена производствената цена на турския производител през РП.
(61)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на въпросния вид на продукта са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на производствените разходи за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар за всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(62)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РП.
(63)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на турския производител, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи и печалбата за рентабилните видове на продукта на турския производител.
(64)
Поради това че за произвежданото в Турция през РП слънцезащитно стъкло не е прилагана технология за нанасяне на покритие и никаква част от него не е произведена по производствен процес за флоатно стъкло, за няколко вида на продукта не са реализирани продажби на турския вътрешен пазар. Поради това за видовете на продукта, които през ПР не са продавани в Турция, но са изнасяни от КНР за Съюза, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент на базата на производствените разходи на производителя от държавата аналог Турция, плюс обоснована по размер сума за разходите за реализация и общите и административните разходи и за печалбата. Разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло бяха определени въз основа на предоставени от промишлеността на Съюза данни.
3.4. Експортни цени
(65)
Експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.5. Сравнение
(66)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на цените франко завода на всеки от включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя от държавата аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(67)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(68)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.6. Дъмпингов марж
(69)
За включените в извадката производители износители среднопретеглената конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в Турция беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на продукта в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(70)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за включените в извадката производители износители и за получилото ИР дружество бяха определени въз основа на сравнение между определената в Турция среднопретеглена конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт и среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт за всяко дружество, изразено като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(71)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(72)
По отношение на всички останали производители износители от КНР дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи нивото на съдействие в КНР. Нивото на съдействие представлява делът на обема на износа за Съюза на съдействащите производители износители от посочения в жалбата общ обем на износа за Съюза от засегнатата държава (вж. съображения 15 по-горе).
(73)
Нивото на съдействие е високо, предвид факта че вносът от съдействащите производители износители представлява повече от 80 % от общия износ за Съюза през РП. Въз основа на това остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички останали производители износители от КНР, беше фиксиран на ниво, съответстващо на установения най-висок дъмпингов марж за включените в извадката съдействащи производители износители.
(74)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Наименование на дружеството
Временен дъмпингов марж
Включени в извадката дружества
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Дружество с индивидуален дъмпингов марж
Henan Yuhua
31,9 %
Невключени в извадката съдействащи дружества, за които ще се прилага средна за извадката стойност
79,8 %
Всички останали дружества
86,2 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(75)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РП. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(76)
За установяване на общото производство на Съюза през РП бяха използвани цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза. Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по митническа позиция 7007 19 80 - Други - Предпазно стъкло, формирано от залепени листа (слоесто стъкло), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросниците. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП бе оценено на около 21 734 000 m2.
(77)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 79 % от общите продажби на сходния продукт в Съюза.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(78)
В хода на разследването беше установено, че продукцията на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е предназначена за собствено потребление.
(79)
Поради това за целите на настоящото разследване не е необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
4.3. Потребление на Съюза
(80)
Потреблението на Съюза бе установено на базата на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Както е обяснено в съображение 76 по-горе, потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
19 440
28 504
35 258
29 040
Индекс
100
147
181
149
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(82)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза през РП се увеличава с 49 % спрямо 2009 г., но намалява спрямо 2011 г. Като цяло потреблението на Съюза на слънцезащитно стъкло нараства значително спрямо нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличаването на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. съображение 142 по-долу).
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(83)
Дъмпинговият внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Индекс
100
117
283
466
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(84)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза. Пазарният дял на този внос се увеличава по-конкретно от 6,1 % на 28,7 %. Като цяло през РП спрямо 2009 г. дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава значително както в обемно изражение, така и като пазарен дял.
(85)
Увеличението на дъмпинговия внос от засегнатата държава далеч изпреварва увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт и на сходните продукти. Вследствие на това производителите износители успяват да извлекат много по-големи ползи от нарастващото потребление на Съюза и значително укрепват своята позиция на пазара.
4.4.2. Цени на дъмпинговия внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(86)
Средната цена на дъмпинговия внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник:
жалбоподател и отговори на въпросниците на китайските производители износители
(87)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(88)
С цел да се определи подбиването на цените през РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката съдействащи китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7 - 15 %.
(89)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображение 88 по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(90)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(91)
Както е пояснено в съображения 7 и 8 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(92)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(93)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(94)
Бяха оценени следните макроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.6. Макроикономически показатели
4.6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(95)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Обем на производството (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(96)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се увеличава аналогично на потреблението. Производството достига максимална стойност през 2011 г., след което намалява с 30 % през РП. В условията на висок растеж на потреблението промишлеността на Съюза увеличава производствения си капацитет през разглеждания период с 40 %. Въпреки по-високите равнища на производство степента на използване на производствения капацитет на производителите от Съюза намалява с 5 процентни пункта, тъй като в отговор на силното търсене промишлеността на Съюза увеличава рязко производствения си капацитет, достигайки 40 % през РП.
(97)
Въпреки че промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението и използването на капацитета, след като през първите три години от разглеждания период отбелязва значително увеличение, и намалява през разследвания период, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
4.6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(98)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят по следния начин:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Индекс
100
146
159
112
Пазарен дял
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Индекс
100
99
87
75
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(99)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 12 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 49 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 90,2 % през 2009 г. на 67,7 % през РП, т.е. значително намаление с 25 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
4.6.3. Растеж
(100)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се увеличава аналогично на потреблението. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява през периода, докато обемът на вноса нараства. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 366 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не успява в пълна степен да се възползва от растежа на пазара, оказва като цяло неблагоприятно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
4.6.4. Заетост и производителност
(101)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(102)
Заетостта като цяло нараства с 52 % през РП спрямо 2009 г. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през ПР. Производителността остава сравнително постоянна през периода 2009 - 2011 г. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малък брой персонал. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това е в резултат на намалението с около 30 % на производството през същия период.
(103)
Поради това заетостта намалява през РП в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
4.6.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(104)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(105)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишен дъмпинг, не е от значение за оценката.
4.6.6. Микроикономически показатели
(106)
Както е посочено в съображение 92 по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап на стартиране на дейността през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без нарушаващото въздействие на етапа на стартиране на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са показани и индекси.
4.6.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(107)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Индекс 2009 г.
100
64
65
72
Индекс 2010 г.
156
100
101
112
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(108)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато размерът му е 7,9 % спрямо 2011 г., 9,5 % спрямо 2010 г. и 23 % спрямо 2009 г.
(109)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение 89 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение по видове на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през разследвания период.
(110)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с повече от 10 % през РП спрямо 2011 г., но остават сравнително непроменени в периода 2010 - 2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода от 2009 г. до РП. Увеличението на производствените разходи за единица продукция се дължи на спада в обема на производството, докато общите производствени разходи в действителност намаляват през РП спрямо 2011 г.
4.6.8. Разходи за труд
(111)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(112)
В периода от 2009 г. до РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Основното увеличение обаче се отнася за периода от 2011 г. до РП и общият му размер е 4,8 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с инфлацията и разходите на някои производители от Съюза за освобождаване на персонал във връзка със свиването на дейността на промишлеността в периода от 2011 г. до РП.
4.6.9. Запаси
(113)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(114)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода от 2011 г. до РП и с 15 % от 2009 г. до РП, но намаляват с 11,6 % в периода от 2010 г. до 2011 г.
(115)
При разследването беше показано, че предвид намалението на продажбите както в обемно изражение, така и по стойност, производителите от Съюза предпочитат да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е показател от значение при оценката на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
4.6.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(116)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(117)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(118)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намаляла през 2011 г., когато дъмпинговият внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(119)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад от 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(120)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(121)
В таблицата по-горе е показано, че след етапа на стартиране на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009 - 2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(122)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009 - 2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009 - 2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г.
(123)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
4.7. Заключение относно вредата
(124)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива през РП поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(125)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(126)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени цени, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която достига значителни отрицателни стойности през РП.
(127)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, през РП те се увеличават спрямо 2011 г. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в съображение 121, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират с дъмпинговия внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(128)
Следователно може да се заключи, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на дъмпинговия внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(129)
Предвид изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(130)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(131)
При разследването бе показано, че дъмпинговият внос рязко нараства през разглеждания период, като обемът му се увеличава значително с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Явно е, че увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза се случват по едно и също време. При разследването бе установено също така, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 89 по-горе.
(132)
При разследването бе показано, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос намаляват с 27,2 %, което увеличава маржовете на подбиване на цените. В контекста на този извънредно висок ценови натиск промишлеността на Съюза полага значителни усилия да намали производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при които започва да работи на загуба. Така през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад, а през РП отбелязва загуби.
(133)
Въз основа на изложеното по-горе се стига до временното заключение, че наличието на дъмпингов внос и рязкото увеличаване на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, имат решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(134)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Индекс
100
86
101
98
Средна цена EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(135)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,5 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(136)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този вноса е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(137)
Въз основа на това и по-специално предвид обема на вноса и пазарните дялове от трети държави, както и равнищата на цените им, може да се направи временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(138)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(139)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009 - 2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада).
(140)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. Съотношението продължава да намалява, като достига 5 % през 2012 г., когато производителите от Съюза започват да се конкурират с китайския износ на ниски цени за основни пазари на трети държави. Следователно предвид факта че пазарът на Съюза е основният пазар за промишлеността на Съюза и поради това че слънцезащитното стъкло е относително тежък и чуплив продукт, което означава, че за транспортирането му на големи разстояния са необходими допълнителни разходи (поради счупвания и корозия), на настоящия етап не може да се направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна на потреблението
(141)
Както е посочено по-горе, в периода от 2009 до РП потреблението на Съюза се увеличава с 49 %. Най-високата стойност се отбелязва през 2011 г., когато увеличението е 81 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва от това увеличение на потреблението. Пазарният ѝ дял намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25 % спрямо 2009 г. (- 14,1 % спрямо 2011 г.). За разлика от промишлеността на Съюза пазарният дял на Китай се увеличава рязко, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, като постига увеличение от 64,8 % за този период и общо увеличение от 366 % за целия период. През разглеждания период китайският внос отбелязва огромно увеличение от 596 %.
(142)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се дъмпингов внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският дъмпингов внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това може да се направи временното заключение, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(143)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага, около 80 - 85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15 - 20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло. Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009 - 2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (5). Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че съкращенията в ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) са нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата (6). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава относително високо през същия период 2009 - 2012 г.
(144)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а от там и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.5. Заключение
(145)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Бяха анализирани други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението и положението на пазара на някои от приложенията на слънцезащитното стъкло, като например слънчевите модули, и за никой от тези фактори, разгледани индивидуално и кумулативно, не беше сметнато да е от такова естество, че да прекъсва установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(146)
Въз основа на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(148)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред неплатежоспособност. Ако не бъдат наложени мерки, изглежда много вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(149)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените цени, подобрявайки по този своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло. На последно място се отбелязва, че има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския дъмпингов внос, може да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(150)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение не би могло да се запази в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза и други производители могат да бъдат изправени пред неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(151)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(152)
Основната стопанска дейност на двамата съдействащи вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(153)
Беше изразено твърдението, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже неблагоприятно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. На първо място се отбелязва, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(154)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
6.3. Интерес на доставчиците на суровини
(155)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима от ползватели изразиха силна подкрепа за налагането на антидъмпингови мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което не винаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антидъмпингови мерки. Според тези ползватели налагането на антидъмпингови мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(157)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6 - 8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антидъмпингови мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малка от 1 %. Това се дължи главно на факта, че съдействащите ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза. Следователно въпреки че евентуалното налагане на антидъмпингови мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули на промишлеността на Съюза.
(158)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, и не биха били повлияни неблагоприятно от налагането на антидъмпингови мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(159)
Предвид изложеното по-горе представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки временно се отхвърлят.
6.5. Съображения, свързани с конкуренцията
(160)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антидъмпинговата процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела, и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антидъмпингови мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(161)
Тези твърдения временно се отхвърлят. На първо място се отбелязва, че картелът прекратява дейността си най-късно през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. На второ място - картелът не засяга никой от включените в извадката производители от Съюза и повечето настоящи производители от Съюза с най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антидъмпингови мита да окаже каквото и да е въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(162)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(163)
На първо място се отбелязва, че пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването, а не се разглежда като свързан пазар. При разследването беше показано, че производителите от Съюза действително продължават да бъдат конкурентоспособни на тази пазарна ниша въпреки относително по-високите им цени благодарение на явно по-ниското качество на внасяното от КНР слънцезащитно стъкло с покритие. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Вследствие на това твърдението се отхвърля на настоящия етап. Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползва(т) от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това твърдението временно се отхвърля.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, включително интересите на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите, не са налице убедителни основания против налагането на временни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(165)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(166)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволи на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне печалба преди данъчното облагане за продажбите на сходния продукт в Съюза, която е нормално да бъде постигната в сектора от промишленост от същия вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза можеше да очаква да реализира при липса на вредоносен дъмпинг. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е все още малък и поради това не може да е нарушил нормалните условия на конкуренция.
(168)
На тази основа бе изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените цени на включените в извадката производители от Съюза през РП.
(169)
След това необходимото увеличение на цената бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. После всяка разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от среднопретеглената стойност на вноса на база CIF.
7.2. Временни мерки
(170)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на антидъмпинговото мито са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и дъмпинговите маржове. Ставките на временното антидъмпингово мито, изразени спрямо цената CIF на границата на Съюза без платено мито, съответно са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Други съдействащи дружества
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Всички останали дружества
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за посочените в настоящия регламент дружества са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установената по време на настоящото разследване ситуация по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага със ставката на митото, приложимо за „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 по-горе), тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за всички „други съдействащи дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката съдействащи дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално определено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-горе).
(173)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
7.3. Заключителни разпоредби
(174)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в известието за започване срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 (код по ТАРИК 7007198010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Други съдействащи дружества, посочени в приложение I
38,4 %
Всички останали дружества
42,1 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички останали дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2013 година.
REGULAMENTO (UE) N.o 1205/2013 DA COMISSÃO
de 26 de novembro de 2013
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de vidro solar originário da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 28 de fevereiro de 2013, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, mediante um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações na União de vidro solar originário da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
O inquérito foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 15 de janeiro de 2013 pela ProSun Glass da UE («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam mais de 25 % da produção total de vidro solar da União. A denúncia continha elementos de prova prima facie da prática de dumping no que respeita ao produto mencionado e do importante prejuízo dela resultante, que foram considerados suficientes para justificar a abertura de um inquérito.
(3)
Na sequência da publicação do aviso de início, a Comissão foi informada de que o produto foi definido incorretamente no ponto 2 do aviso de início. Por conseguinte, foi publicada uma retificação do aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (3), em que o pequeno erro foi corrigido.
(4)
Em 27 de abril de 2013, a Comissão anunciou, num aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (4), o início de um processo antissubvenções relativo às importações na União de vidro solar originário da RPC e deu início a um inquérito separado.
1.2. Registo
(5)
Em 2 de outubro de 2013, foi recebido um pedido de registo de importações de vidro solar provenientes do país em causa, juntamente com a denúncia, mas esse pedido foi posteriormente retirado.
1.3. Partes interessadas
(6)
A Comissão informou oficialmente o autor da denúncia, os outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos da RPC, os importadores, os comerciantes, os utilizadores, os fornecedores e as autoridades da RPC, do início do inquérito. Foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início. A Comissão informou igualmente do início do inquérito os produtores dos potenciais países análogos e convidou-os a participar.
1.3.1. Amostragem
a) Amostragem de produtores da União
(7)
O inquérito revelou que a indústria da União é atualmente composta por sete produtores ativos, dois dos quais são PME. No aviso de início, a Comissão anunciara que tinha selecionado provisoriamente uma amostra de produtores da União. Esta amostra era constituída por quatro produtores da União que eram conhecidos da Comissão antes do início do inquérito por produzirem vidro solar. A Comissão selecionou a amostra com base no volume de vendas mais representativo do produto similar durante o período 1 de janeiro de 2012 - 31 de dezembro de 2012. Os produtores da União incluídos na amostra representavam mais de 50 % da produção total da União. A Comissão informou as partes interessadas da proposta de amostra de produtores da União, por meio de uma nota apensa ao processo para consulta pelas partes interessadas. A Comissão enviou também uma carta aos produtores da União a informá-los da proposta de amostra. No aviso de início, as partes interessadas foram também convidadas a apresentar as suas observações sobre a amostra provisória.
(8)
Uma PME mostrou interesse em fazer igualmente parte da amostra. A Comissão decidiu incluí-la, juntamente com uma segunda empresa, na amostra, devido à maior percentagem do volume de vendas desta última, bem como eliminar da amostra a empresa com o menor volume de vendas. Não foram recebidas quaisquer outras observações sobre a amostra provisoriamente selecionada. Como resultado, a Comissão adicionou duas empresas à amostra inicialmente proposta e eliminou uma terceira.
(9)
Por último, após as visitas de verificação, a Comissão decidiu eliminar uma das cinco empresas incluídas na amostra, uma vez que essa empresa não foi considerada representativa da indústria da União. A empresa encontrava-se, nomeadamente, em fase de arranque (o que não era o caso da indústria da União no seu conjunto) e a tendência da rendibilidade não teria, portanto, mostrado uma imagem real da situação da indústria da União.
(10)
Por conseguinte, a amostra selecionada acabou por incluir quatro produtores da União. A amostra final representa 79 % das vendas da indústria da União no mercado da União. A amostra é, portanto, considerada representativa da indústria da União.
(11)
Três dos sete produtores da União solicitaram, com base no artigo 19.o do regulamento de base, que as suas identidades fossem mantidas confidenciais. Argumentaram que a divulgação da sua identidade poderia conduzir a um risco de efeitos adversos significativos para as suas atividades empresariais. O seu pedido foi analisado e considerado justificado. Foi igualmente decidido, tendo em conta o número limitado de produtores da União, não revelar os nomes dos produtores da União que não solicitaram o anonimato, na medida em que isso poderia inadvertidamente levar à divulgação da identidade dos outros. A identidade da empresa Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg («GMB/IF») já é, no entanto, conhecida, visto que esta declarou publicamente ser um dos autores da denúncia.
b) Amostragem de importadores independentes
(12)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, todos os importadores independentes foram instados a dar-se a conhecer à Comissão e a fornecer as informações especificadas no aviso de início.
(13)
Quatro importadores independentes responderam ao formulário de amostragem apenso ao aviso de início, embora apenas dois importadores tenham apresentado a resposta específica ao questionário. Atendendo ao número limitado de importadores que colaboraram no inquérito, a amostragem não foi considerada necessária.
c) Amostragem de produtores-exportadores
(14)
Tendo em conta o elevado número de produtores-exportadores, foi previsto, no aviso de início, proceder por amostragem para a determinação do dumping, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, foi solicitado aos produtores-exportadores que se dessem a conhecer contactando a Comissão e que apresentassem, tal como especificado no aviso de início, informações de base sobre as suas atividades relacionadas com o produto em causa durante o período de 1 de janeiro de 2012 a 31 de dezembro de 2012.
(15)
Doze produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores chineses, representando mais de 95 % das exportações totais da China para a União durante aquele período, providenciaram as informações solicitadas e acordaram em ser incluídos na amostra.
(16)
Com base nas informações recebidas e em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, a Comissão selecionou uma amostra provisória de cinco produtores-exportadores com base no volume mais representativo de exportações de vidro solar para a União, sobre a qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível.
(17)
Todas as partes interessadas, bem como as autoridades da RPC, foram informadas sobre a proposta de amostra e convidadas a apresentar as suas observações. Após ter analisado os comentários recebidos, a Comissão decidiu manter a proposta de amostra de cinco empresas e todas as partes interessadas foram por conseguinte informadas da amostra finalmente selecionada.
(18)
Subsequentemente, o inquérito revelou que dois produtores-exportadores incluídos na amostra haviam exagerado as suas vendas de exportação para a União tendo, por conseguinte, sido incluídos na amostra por motivos injustificados. Ambas as empresas foram, assim, excluídas da amostra depois de lhes ter sido dada a oportunidade de apresentar observações. A Comissão, após ter devidamente analisado as observações apresentadas pelas empresas, concluiu que não haviam fornecido os dados incorretos intencionalmente e decidiu que deviam continuar a ser consideradas como partes colaborantes no inquérito, na aceção do artigo 18.o do regulamento de base.
(19)
Na sequência destas exclusões, foi considerada a inclusão de outros produtores-exportadores na amostra. No entanto, tendo em conta o facto de que ambas as exclusões ocorreram numa fase tardia do inquérito, considerou-se que tal não era exequível, podendo pôr em causa a conclusão do inquérito dentro dos prazos regulamentares.
(20)
A nova amostra de produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores de vidro solar é, portanto, a seguinte:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, e empresas coligadas («Flat Glass Group»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings («Xinyi»)e comerciante coligado;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, e empresas coligadas («Hehe Group»).
(21)
A Comissão corrigiu o volume das vendas totais de exportação do produto em causa provenientes da RPC após ter sido informada da sobreavaliação das vendas de exportação dos dois produtores-exportadores (ver considerando 18). A amostra final representa mais de 50 % do volume total das exportações do produto em causa para a União durante o período compreendido entre 1 de janeiro de 2012 e 31 de dezembro de 2012, tal como comunicado pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito. É, por conseguinte, considerada representativa em termos do volume das exportações de vidro solar para a União provenientes da RPC.
d) Respostas ao questionário e visitas de verificação
(22)
A Comissão enviou questionários a todos os produtores-exportadores chineses que o haviam solicitado, bem como aos produtores da União incluídos na amostra, aos importadores independentes e respetivas associações, assim como aos utilizadores que se deram a conhecer nos prazos estabelecidos no aviso de início.
(23)
Foram recebidas respostas ao questionário de quatro produtores-exportadores chineses, de todos os produtores da União incluídos na amostra, de dois importadores da União independentes e de doze utilizadores.
(24)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação provisória do dumping, do prejuízo dele decorrente e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas ou grupos.
(a)
Produtores da União
-
GMB/IF e outras empresas sujeitas a tratamento de confidencialidade.
(b)
Importadores
-
Vetrad NV, Países Baixos.
(c)
Utilizadores
-
Sunerg solar SRL, Itália.
(d)
Produtores-exportadores da RPC
-
Empresas incluídas na amostra:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd («Flat Glass Group»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd e Xinyi Solar (Hong Kong) Limited («Xinyi Group»);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), e Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. («Hehe Group»).
-
Empresa sujeita a um exame individual:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd («Henan Yuhua»).
(e)
Produtor no país análogo
-
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da RPC que pudessem não vir a beneficiar do TEM, na aceção do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, a Comissão procedeu a uma visita de verificação com vista a estabelecer o valor normal com base nos dados referentes à Turquia, enquanto país análogo, nas instalações da seguinte empresa:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkey.
1.3.2. Período de inquérito e período considerado
(25)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2012 e 31 de dezembro de 2012 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2009 e o final do período de inquérito («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(26)
O produto objeto do presente inquérito é o vidro solar que consiste em vidro plano sodocálcico temperado, com um teor de ferro inferior a 300 ppm, uma transmitância solar superior a 88 % (medida de acordo com o fator AM1,5 entre 300-2 500 nm), uma resistência ao calor até 250 °C (medida de acordo com a norma EN 12150), uma resistência aos choques térmicos de Δ 150 K (medida de acordo com a norma EN 12150) e com uma resistência mecânica de 90 N/mm2 ou mais (medida de acordo com a norma EN 1288-3) («produto objeto de inquérito»).
(27)
O produto em causa está classificado no código NC ex 7007 19 80.
(28)
O vidro solar é um dos componentes utilizados no fabrico de módulos fotovoltaicos de silício cristalino e de módulos fotovoltaicos de películas finas produtores de eletricidade, bem como de coletores térmicos planos para produção de água quente.
2.2. Produto similar
(29)
O inquérito demonstrou que o produto em causa e o produto produzido e vendido no mercado interno da RPC, o produto produzido e vendido na União pela indústria da União e o produto produzido e vendido no mercado interno da Turquia, que foi considerado como país análogo, têm as mesmas características físicas e técnicas de base, bem como as mesmas utilizações de base. Por conseguinte, foram considerados provisoriamente «produtos similares» na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
2.3. Alegações relativas à definição do produto
(30)
Um importador solicitou a exclusão do vidro de horticultura para a construção de estufas do âmbito do inquérito, sustentando que as estufas utilizam vidro de calibragem muito diferente, enquanto o vidro solar é produzido apenas em alguns tamanhos fixos. Além disso, o importador facultou um certificado, demonstrando que parte das suas importações inclui vidro com um teor de ferro superior a 300 ppm. Por conseguinte, a parte relativa ao vidro de horticultura importado não é, claramente, abrangida pelo âmbito do presente inquérito.
(31)
Outro importador argumentou que o mobiliário em vidro que importa (utilizado para prateleiras de vidro, painéis laterais, tampos de mesa, portas corrediças, painéis de cobertura, etc.) tem as mesmas características técnicas do vidro solar, ou apresenta características muito semelhantes, mas solicitou a sua exclusão do âmbito do inquérito, uma vez que tem uma utilização final diferente. No entanto, com base nos elementos de prova apresentados, parece ser que a maior parte do vidro importado por esta empresa não partilha todas as características técnicas do vidro solar, tal como descritas no considerando 26. De facto, seis dos tipos de vidro importado têm um teor de ferro muito superior a 300 ppm, enquanto um dos tipos de vidro importado tem um teor de ferro inferior a 300 ppm, mas a sua transmitância solar é significativamente inferior ao mínimo de 88 % exigido para os definir como vidro solar. O importador argumentou que, mesmo que esses tipos de vidro não satisfaçam uma das características técnicas do vidro solar, tal como descrito no considerando 26, são conformes com a classificação primária de vidro solar, ou seja, «vidro plano sodocálcico temperado». A Comissão considera a título preliminar que apenas os tipos de vidro que satisfaçam todas as características técnicas do vidro solar são abrangidos pelo âmbito de aplicação do inquérito. Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que os tipos de vidro acima mencionados e importados por este importador estão fora do âmbito de aplicação do inquérito.
(32)
Contudo, todos os tipos de vidro de horticultura e para mobiliário que possam ter características técnicas semelhantes ao vidro solar fazem parte, nesta fase, do âmbito do produto em causa, dado que podem, potencialmente, ser utilizados como vidro solar.
(33)
O importador alegou ainda que o vidro flutuado devia ser excluído do âmbito do produto, uma vez o seu processo de produção é diferente do do vidro laminado, considerado pelo importador como o único tipo de vidro solar. Além disso, uma vez que os produtos para equipamento da casa com vidro flutuado não podem, alegadamente, constituir um substituto dos produtos de vidro solar, foi alegado que o vidro flutuado não devia ser considerado como um produto similar e que devia ser excluído do âmbito de aplicação do inquérito. A Comissão considera, a título preliminar, que o vidro flutuado não pode ser excluído do âmbito do inquérito, uma vez que cumpre todas as características técnicas que figuram no considerando 26. Além disso, o inquérito mostrou que o vidro flutuado pode ser claramente utilizado como vidro solar e é produzido tanto pela indústria da União como pelos exportadores chineses. Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que o vidro flutuado seria mantido no âmbito do inquérito.
3. DUMPING
3.1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(34)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações da RPC, o valor normal é determinado de acordo com os n.os 1 a 6 do mesmo artigo, no caso dos produtores-exportadores que se tenha verificado preencherem os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(35)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
(1)
As decisões das empresas são adotadas em resposta às condições do mercado sem intervenção significativa do Estado e os custos refletem os valores do mercado;
(2)
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade, e aplicáveis para todos os efeitos;
(3)
Não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
(4)
A segurança e a estabilidade jurídicas são garantidas pela legislação aplicável em matéria de propriedade e de falência; e ainda
(5)
As operações cambiais são efetuadas a taxas de mercado.
(36)
Dez empresas colaborantes incluídas na amostra requereram o TEM, nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, tendo preenchido o respetivo formulário dentro do prazo fixado. Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea d), do regulamento de base, a verificação do TEM foi efetuada relativamente às empresas incluídas na amostra, bem como à empresa a quem foi concedido um exame individual (ver considerando 48).
(37)
Resulta do que precede que foi efetuada uma determinação do TEM relativamente às seguintes quatro empresas ou grupos de empresas:
-
Empresas incluídas na amostra
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd («Flat Glass Group»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd e Xinyi Solar (Hong Kong) Limited («Xinyi Group»);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), e Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. («Hehe Group»).
-
Empresa sujeita a um exame individual
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd («Henan Yuhua»).
(38)
A Comissão procurou obter todas as informações que considerou necessárias e verificou todas as informações apresentadas nos pedidos de TEM nas instalações das empresas em questão.
(39)
No caso de partes coligadas, a Comissão deve examinar se o grupo de empresas coligadas satisfaz, no seu conjunto, as condições para beneficiar do TEM. Por conseguinte, nos casos em que uma filial ou qualquer outra empresa coligada com o requerente da RPC esteja envolvida, direta ou indiretamente, na produção ou na venda do produto em causa, a análise do TEM é realizada em relação a cada empresa individualmente, bem como ao grupo de empresas no seu conjunto.
(40)
Assim, os pedidos de TEM de quatro produtores-exportadores (grupos de empresas) constituídos por onze pessoas coletivas, foram objeto de inquérito.
(41)
O inquérito apurou que nenhum dos quatro produtores-exportadores (grupos de empresas) que solicitaram o TEM demonstrou cumprir os requisitos previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(42)
Mais especificamente, três dos produtores-exportadores não demonstraram, quer individualmente, quer em grupo, que dispunham de um conjunto único de registos contabilísticos independentemente auditados em consonância com as normas internacionais de contabilidade, não cumprindo, por conseguinte, o segundo critério TEM.
(43)
Além disso, nenhum dos quatro produtores-exportadores, quer individualmente, quer em grupo, demonstrou que não se encontrava sujeitos a distorções importantes, herdadas do antigo sistema de economia centralizada. Assim, estas empresas, ou grupos de empresas, não satisfizeram o terceiro critério TEM. Mais especificamente, todos os quatro produtores-exportadores, ou grupos de produtores-exportadores, beneficiaram de regimes fiscais preferenciais.
(44)
Além disso, um destes produtores-exportadores também não cumpriu o terceiro critério, com base no facto de várias empresas do grupo, apesar da sua situação financeira catastrófica, terem obtido financiamento significativo durante o PI (e anteriormente) a taxas que, em condições normalmente prevalecentes numa economia de mercado, seriam reservadas às empresas financeiramente saudáveis. Outro grupo de produtores-exportadores também não cumpriu o terceiro critério, porque as empresas do grupo adquiriram gás natural a uma taxa reduzida de um fornecedor estatal.
(45)
A Comissão comunicou os resultados do inquérito TEM às empresas em causa, às autoridades da RPC e ao autor da denúncia e convidou-os a apresentarem as suas observações.
(46)
As observações recebidas não determinaram qualquer alteração das conclusões preliminares da Comissão. Após ter consultado os Estados-Membros, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea c), os requerentes foram individualmente e formalmente notificados, em 13 de setembro de 2013, da determinação final da Comissão no que se refere ao respetivo pedido de TEM.
(47)
Assim, nenhum dos quatro produtores-exportadores colaborantes ou grupos de produtores-exportadores da RPC que solicitou o TEM pôde demonstrar que preenchia todos os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, tendo os seus pedidos de TEM sido, pois, rejeitados.
3.2. Exame individual
(48)
Um dos dois produtores-exportadores que tinha sido inicialmente incluído na amostra, mas foi posteriormente excluído (ver considerando 18), havia solicitado um exame individual, nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base, caso não fosse incluído na amostra. Na sequência da sua exclusão da amostra e tendo em conta o facto de já ter tido lugar uma visita de verificação (ver considerando 37), considerou-se que não seria demasiado moroso conceder a esta empresa o exame individual («EI»). Nenhum outro produtor-exportador não incluído na amostra solicitou o EI.
3.3. Valor normal
3.3.1. Escolha do país análogo
(49)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, a Comissão considerou a possibilidade, no aviso de início, de o valor normal ser determinado com base nos preços ou no valor calculado num país terceiro com economia de mercado ou, se um país terceiro adequado com economia de mercado não fosse encontrado, que o valor normal fosse estabelecido com base nos preços da União em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base. Antes de recorrer aos preços da União, a Comissão investigaria todas as possibilidades de seleção de um país análogo adequado.
(50)
As partes interessadas foram convidadas a apresentar as suas observações sobre a escolha do país análogo e a utilização de preços da União.
(51)
Foram recebidas observações da Câmara de Comércio da China para a Importação/Exportação de produtos da indústria ligeira e de artesanato («CCCLA»), de um importador independente, bem como de dois produtores-exportadores chineses, tendo todos eles contestado a utilização dos preços da União para estabelecer o valor normal. A Turquia e a Índia foram apresentadas como países análogos adequados.
(52)
Entretanto, com o propósito de investigar todas as possibilidades de selecionar um país análogo adequado, os serviços da Comissão identificaram onze países terceiros com economia de mercado com possível produção de vidro solar e, com base na informação publicamente disponível, convidaram 24 empresas desses países para colaborar com a Comissão. Esses países foram os seguintes: Austrália, Índia, Indonésia, Japão, Arábia Saudita, África do Sul, Coreia do Sul, Taiwan, Tailândia, Turquia e EUA.
(53)
Com base nas informações de que a Comissão dispõe, além da RPC e da União, apenas a Índia e a Turquia produzem o produto similar. A fim de efetuar uma avaliação correta da conformidade da Turquia e da Índia como países análogos adequados, a Comissão analisou informações sobre o produto similar e, mais especificamente, sobre o número de produtores e a dimensão do mercado interno, o nível de importações e a importância das barreiras comerciais e não comerciais em ambos os países. No entanto, apenas uma empresa da Turquia se deu a conhecer e manifestou a sua vontade de colaborar com a Comissão, apesar de várias tentativas da Comissão para receber colaboração igualmente de produtores da Índia.
(54)
A Turquia é um país terceiro com uma economia de mercado. Os direitos de importação aplicáveis ao produto similar são 3 % NMF. Devido à União Aduaneira Turquia-UE, os direitos de importação aplicados bilateralmente são de 0 %. Não parecem existir outros direitos ou outras barreiras significativas não comerciais referentes ao produto similar.
(55)
O produtor turco que manifestou a sua vontade de colaborar no inquérito afirma ser a única empresa a produzir o produto similar na Turquia. A empresa não tem uma produção importante e dedica-se simultaneamente à exportação e à venda no mercado interno do produto similar, sendo a quantidade enviada para exportação superior àquela vendida no mercado interno.
(56)
Não obstante a ausência de barreiras comerciais e não comerciais, praticamente não se verificaram importações de vidro solar no mercado turco durante o PI. Simultaneamente, o inquérito da Comissão confirmou que o produtor do país similar que colaborou registou um lucro razoável e não excessivo durante o PI.
(57)
Com base no que precede, e tendo em conta as informações disponíveis na presente fase do inquérito, a Turquia foi provisoriamente selecionada como país análogo, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
3.3.2. Valor normal
(58)
Tendo em conta o facto de todos os pedidos de TEM terem sido rejeitados, o valor normal para todos os produtores-exportadores chineses foi estabelecido com base nas informações fornecidas pelo produtor do país análogo, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
(59)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou, em primeiro lugar, se as vendas do produto similar na Turquia a clientes independentes tinham sido representativas. Verificou-se que as quantidades do produto similar vendidas pelo produtor turco colaborante no mercado interno turco eram representativas, quando comparadas com as exportações do produto em causa para a União pelos produtores-exportadores chineses incluídos na amostra.
(60)
A Comissão averiguou subsequentemente se era possível considerar que tais vendas tinham sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para tal, determinou a proporção de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes. As vendas na UE foram consideradas rentáveis sempre que o preço unitário era igual, ou superior, ao seu custo de produção. Por conseguinte, foi determinado o custo de produção do produtor turco durante o período de inquérito.
(61)
Para os tipos do produto em que mais de 80 % do respetivo volume de vendas no mercado interno foram superiores aos custos e em que o preço de venda médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo unitário de produção, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado como média ponderada de todos os preços de venda, no mercado interno, do tipo do produto em causa, independentemente de essas vendas terem sido rentáveis ou não.
(62)
Nos casos em que o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto, ou em que o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo unitário de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado como preço médio ponderado unicamente das vendas rentáveis do tipo em questão realizadas no mercado interno durante o PI.
(63)
No que diz respeito aos tipos do produto não rentáveis, o valor normal foi calculado com base nos custos de produção do produtor turco, acrescidos de VAG e da margem do lucro para os tipos do produto rentáveis do produtor turco.
(64)
Devido à falta de tecnologia de revestimento aplicada no vidro solar produzido na Turquia durante o período de inquérito, e porque nenhum do vidro solar turco foi produzido através de um processo de produção flutuado, não houve venda de vários tipos de produtos no mercado interno da Turquia. Por conseguinte, para os tipos do produto que não foram vendidos na Turquia durante o período de inquérito, mas foram exportados da RPC para a União, o valor normal teve de ser calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base, a partir dos custos de fabrico do produtor análogo turco, acrescidos de um montante razoável para os encargos de venda, despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), bem como para o lucro. O custo de revestimento e o custo do processo de produção flutuado foram baseados em dados fornecidos pela indústria da União.
3.4. Preços de exportação
(65)
Os preços de exportação foram determinados com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, de acordo com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.5. Comparação
(66)
O valor normal e o preço de exportação foram comparados no estádio à saída da fábrica. As margens de dumping foram estabelecidas comparando os preços individuais, no estádio à saída da fábrica dos exportadores incluídos na amostra com os preços de venda no mercado interno do produtor do país análogo ou com o valor normal calculado, conforme adequado.
(67)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
(68)
Nesta base, foram efetuados ajustamentos para ter em conta os custos de transporte, de frete marítimo e de seguro, movimentação, carregamento e custos acessórios, direitos de exportação e comissões, em todos os casos em que se demonstrou afetarem a comparabilidade dos preços.
3.6. Margem de dumping
(69)
No caso dos produtores-exportadores incluídos na amostra, procedeu-se a uma comparação entre o valor normal médio ponderado e calculado de cada tipo do produto similar na Turquia e o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(70)
Nos termos do artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, as margens de dumping para os produtores-exportadores incluídos na amostra e para o produtor-exportador que beneficiou de um exame individual foram determinadas com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado estabelecido para cada tipo do produto do produto similar estabelecido na Turquia e o preço médio ponderado de exportação do tipo correspondente do produto em causa, expresso como percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, de cada empresa.
(71)
A margem de dumping média ponderada dos produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra foi calculada em conformidade com o disposto no artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base. Esta margem foi calculada com base nas margens determinadas para os produtores-exportadores incluídos na amostra.
(72)
No que se refere a todos os outros produtores-exportadores da RPC, a margem de dumping foi estabelecida com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. Para o efeito, a Comissão estabeleceu o nível de colaboração na República Popular da China. O nível de colaboração corresponde à proporção do volume de exportações dos produtores-exportadores colaborantes para a União no volume total das exportações do país em causa para a União comunicado na denúncia (ver considerando 15).
(73)
O nível de colaboração é elevado, uma vez que as importações dos produtores-exportadores colaborantes constituem mais de 80 % do total das exportações para a União durante o período de inquérito. Nesta base, a margem de dumping residual aplicável a todos os outros produtores-exportadores da RPC foi fixada a um nível correspondente à margem de dumping mais elevada estabelecida para os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito incluídos na amostra.
(74)
As margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Nome da empresa
Margem de dumping provisória
Empresas incluídas na amostra
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Empresa com margem de dumping individual
Henan Yuhua
31,9 %
Empresas que colaboraram não incluídas na amostra às quais é aplicável a média da amostra
79,8 %
Todas as outras empresas
86,2 %
4. PREJUÍZO
4.1. Definição de indústria da União e de produção da União
(75)
O produto similar foi fabricado por oito produtores da União durante o PI. Estes produtores representam a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base e, em seguida, passam a ser designados como «indústria da União».
(76)
Para estabelecer a produção total da União durante o período de inquérito, utilizou-se toda a informação disponível relativa à indústria da União, incluindo a informação facultada pelo autor da denúncia, os dados macroeconómicos recolhidos junto da associação da indústria da União (Glass for Europe) e as respostas aos questionários dos produtores da União incluídos na amostra. Uma vez que o vidro solar é importado na União ao abrigo da posição aduaneira 7007 19 80 - Outros - Vidros de segurança formados por folhas contracoladas, que inclui outros produtos não abrangidos pelo presente inquérito, os dados do Eurostat não puderam ser utilizados para determinar os volumes e os valores de importação. Os valores e os volumes de importação foram estabelecidos com base em dados fornecidos pelo autor da denúncia e pela associação da indústria da União. Quando possível, os dados foram cruzados com as respostas ao questionário. Nesta base, a produção total da União foi estimada em, aproximadamente, 21 734 000 m2 durante o PI.
(77)
Tal como se explicou no considerando 10, os produtores da União foram selecionados numa amostra que representava 79 % do total das vendas da União do produto similar.
4.2. Determinação do mercado pertinente da União
(78)
Durante o inquérito, verificou-se que nenhuma da produção dos produtores da União incluídos na amostra se destinava a uso cativo.
(79)
Por conseguinte, para efeitos do presente inquérito, não é necessário fazer uma análise distinta das vendas no mercado cativo.
4.3. Consumo da União
(80)
O consumo da União foi determinado com base no volume de vendas total da União no mercado da União de todos os produtores da União, menos as suas exportações, mais as importações provenientes da RPC e as importações provenientes de outros países terceiros. Tal como explicado no considerando 76, o consumo da União foi estabelecido com base nos dados fornecidos pelo autor da denúncia e pela associação da indústria da União (Glass for Europe) e, sempre que possível, estes dados foram objeto de verificação cruzada com as respostas ao questionário dadas pelos produtores da União incluídos na amostra.
(81)
O consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
Consumo da União (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Consumo total da União
19 440
28 504
35 258
29 040
Índice
100
147
181
149
Fonte: Glass for Europe e autor da denúncia
(82)
No período considerado, o consumo total da União aumentou 49 % entre 2009 e o PI, mas diminuiu no PI em comparação com 2011. Em termos globais, o consumo de vidro solar na União registou um crescimento significativo em relação ao nível de 2009. Tal deve-se principalmente ao aumento do consumo dos produtos finais, em especial módulos solares (ver considerando 142).
4.4. Importações provenientes do país em causa
4.4.1. Volume e parte de mercado das importações objeto de dumping provenientes do país em causa
(83)
As importações objeto de dumping na União provenientes do país em causa registaram a seguinte evolução:
Quadro 2
Volume das importações (1 000 m2) e parte de mercado
2009
2010
2011
PI
Volume das importações provenientes da RPC (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Índice
100
171
513
696
Parte de mercado
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Índice
100
117
283
466
Fonte: Glass for Europe e autor da denúncia
(84)
Durante o período em causa, o volume das importações objeto de dumping do produto em causa para a União aumentou significativamente: 596 %. Esta situação conduziu a importantes aumentos da parte de mercado das importações objeto de dumping do produto em causa para a União. Muito particularmente, a parte de mercado destas importações passou de 6,1 % para 28,7 %. Em termos globais, as importações objeto de dumping do produto em causa aumentaram significativamente quer em termos de volume quer de parte de mercado, entre 2009 e o PI.
(85)
O aumento das importações objeto de dumping provenientes do país em causa excedeu em muito o aumento no consumo da União do produto em causa e do produto similar. Por conseguinte, os produtores-exportadores puderam beneficiar em muito maior medida do crescimento do consumo da União e viram a sua posição no mercado grandemente reforçada.
4.4.2. Preços das importações objeto de dumping provenientes do país em causa e subcotação de preços
(86)
O preço médio das importações objeto de dumping para a União provenientes do país em causa registou a seguinte evolução:
Quadro 3
Preços de importação (EUR/m2)
2009
2010
2011
PI
RPC
6,02
6,10
4,96
4,38
Índice
100
101
82
73
Fonte:
autor da denúncia e respostas ao questionário por parte dos produtores-exportadores chineses
(87)
Durante o período em causa, o preço médio de importação do produto em causa desceu. O preço médio de importação diminuiu 27,2 %, passando de 6,02 EUR/m2 em 2009 para 4,38 EUR/m2 no PI.
(88)
Para determinar a subcotação dos preços durante o PI, foi efetuada uma comparação entre os preços de venda médios ponderados, por tipo do produto, dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e os preços médios ponderados correspondentes, por tipo do produto, das importações provenientes dos produtores chineses colaborantes incluídos na amostra ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, depois de efetuados ajustamentos em alta, ou seja, custos de desalfandegamento, de importação, despesas de manutenção e de carregamento. Em função do número de controlo do produto, esses ajustamentos aumentam os preços entre 7 % e 15 %.
(89)
A comparação dos preços foi efetuada numa base de número de tipo do produto -por- número de tipo do produto para as transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos, tal como estabelecido no considerando 88, e após a dedução de descontos e abatimentos. O resultado da comparação, expresso em percentagem do volume de negócios dos produtores da União incluídos na amostra durante o PI, revelou uma margem média ponderada de subcotação dos preços entre 10,6 % e 26,7 % dos preços dos produtores da União incluídos na amostra em comparação com as importações objeto de dumping do produto em causa.
4.5. Situação económica da indústria da União
(90)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame da repercussão das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma apreciação de todos os fatores e índices económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado.
(91)
Como se explica nos considerandos 7 e 8, utilizou-se a amostragem para a análise do possível prejuízo sofrido pela indústria da União.
(92)
Para efeitos da análise do prejuízo, a Comissão distinguiu entre indicadores de prejuízo macroeconómicos e microeconómicos. A Comissão analisou os indicadores macroeconómicos no período considerado com base nos dados fornecidos pela indústria da União relativos a todos os produtores da União. A Comissão analisou os indicadores microeconómicos com base nas respostas ao questionário dos produtores da União incluídos na amostra.
(93)
Para efeitos do presente inquérito, foram avaliados os seguintes indicadores macroeconómicos: produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego, produtividade, amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping.
(94)
Foram avaliados os seguintes indicadores microeconómicos: preços unitários médios, custo unitário, custo da mão-de-obra, existências, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital.
4.6. Indicadores macroeconómicos
4.6.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(95)
A produção total da União, a capacidade de produção e a utilização da capacidade evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 4
Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2009
2010
2011
PI
Capacidade de produção (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Índice 2009
100
114
124
140
Volume de produção (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Índice
100
167
178
124
Utilização da capacidade
45 %
66 %
64 %
40 %
Índice
100
146
143
88
Fonte: autor da denúncia e respostas ao questionário dos produtores da União
(96)
A produção da indústria da União aumentou ao longo do período considerado em consonância com o consumo. A produção atingiu um pico em 2011 e seguidamente diminuiu 30 % no PI. No contexto de um elevado aumento do consumo, a indústria da União aumentou a sua capacidade de produção durante o período considerado em cerca de 40 %. Apesar de os níveis de produção terem sido mais elevados, a taxa de utilização da capacidade dos produtores da União diminuiu cinco pontos percentuais, pois a indústria da União tinha aumentado sua capacidade de produção em resposta a uma forte procura, atingindo 40 % durante o PI.
(97)
Ainda que a indústria da União tenha aumentado a sua capacidade em resposta a um aumento do consumo, os níveis de produção da indústria da União aumentaram a um ritmo inferior ao do consumo e da utilização da capacidade, após um aumento substancial nos primeiros três anos do período considerado, e diminuíram durante o período de inquérito, o que coincidiu com um aumento da parte de mercado das importações objeto de dumping provenientes do país em causa.
4.6.2. Volume de vendas e parte de mercado
(98)
O volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 5
Volume de vendas e parte de mercado
2009
2010
2011
PI
Volume de vendas (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Índice
100
146
159
112
Parte de mercado
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Índice
100
99
87
75
Fonte: Glass for Europe e autor da denúncia
(99)
Durante o período considerado, o volume de vendas da indústria da União aumentou 12 %. Contudo, no contexto de um aumento do consumo da União de 49 %, tal traduziu-se numa descida da parte de mercado da indústria da União, de 90,2 % em 2009 para 67,7 % durante o PI, ou seja, uma descida considerável de 25 % no período considerado. As vendas da indústria da União aumentaram muito menos do que as importações objeto de dumping provenientes do país em causa. Por conseguinte, os produtores da União não puderam beneficiar plenamente do crescimento do consumo, pelo que a sua parte de mercado diminuiu durante o período considerado.
4.6.3. Crescimento
(100)
O crescimento da indústria da União reflete-se nos seus indicadores de volume como a produção, as vendas e, em particular, a parte de mercado. Apesar do aumento do consumo durante o período analisado, a parte de mercado dos produtores da União não aumentou em consonância com o consumo. A parte de mercado da indústria da União diminuiu ao longo do período à medida que o volume das importações aumentou. Durante o mesmo período, a parte de mercado das importações provenientes da RPC registou um aumento de 366 %. O facto de a indústria da União não ter conseguido beneficiar plenamente do crescimento do mercado teve um impacto negativo global sobre a sua situação económica.
4.6.4. Emprego e produtividade
(101)
O emprego e a produtividade evoluíram da seguinte forma durante o período considerado:
Quadro 6
Emprego e produtividade
2009
2010
2011
PI
Emprego - Equivalente a tempo inteiro (ETI)
565
792
932
857
Índice
100
140
165
152
Produtividade (1 000 m2/ETI)
31
37
34
25
Índice
100
119
108
82
Fonte: autor da denúncia e respostas dos produtores da União ao questionário
(102)
Globalmente, o emprego aumentou 52 % entre 2009 e o PI. No entanto, o aumento ocorreu no período até 2011, quando atingiu o seu pico de 932 equivalentes a tempo inteiro (ETI) e em seguida diminuiu para 857 ETI durante o PI. A produtividade permaneceu relativamente estável ao longo do período de 2009-2011. Esta situação deve-se, em parte, ao facto de a produção do produto similar ser altamente automatizada e exigir um número reduzido de pessoal. Contudo, durante o PI, desceu 24,4 % em comparação com 2011, em resultado da diminuição de cerca de 30 % da produção durante o mesmo período.
(103)
Por conseguinte, o emprego diminuiu durante o período de inquérito, respondendo à tendência registada na produção da União do produto similar durante o período de inquérito.
4.6.5. Amplitude da margem de dumping e recuperação de anteriores práticas de dumping
(104)
Todas as margens de dumping são significativamente superiores ao nível de minimis. Tendo em conta o volume e os preços das importações provenientes do país em causa, o impacto da amplitude das margens de dumping efetivas sobre a indústria da União pode ser considerado substancial.
(105)
Uma vez que este é o primeiro inquérito anti-dumping relativo ao produto em causa, a recuperação de anteriores práticas de dumping não é pertinente.
4.6.6. Indicadores microeconómicos
(106)
Tal como mencionado no considerando 92, os indicadores microeconómicos são analisados com base nas respostas ao questionário dadas pelos produtores da União incluídos na amostra. Para a maioria dos produtores da União incluídos na amostra, 2009 foi o ano em que fizeram os seus investimentos iniciais e deram início à produção do produto similar. Assim, todos os indicadores analisados a seguir são significativamente influenciados por esta fase de arranque em 2009. A fim de identificar as tendências sem o efeito de distorção da fase de arranque das empresas incluídas na amostra, figuram também os índices a partir de 2010.
4.6.7. Preços e fatores que os influenciam
(107)
Durante o período considerado, o preço médio de venda dos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes na União registou a seguinte evolução:
Quadro 7
Preços de venda médios na União
2009
2010
2011
PI
Preço unitário médio de venda no mercado da União (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Índice 2009
100
85
84
77
Índice 2010
117
100
98
90
Custo unitário de produção (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Índice 2009
100
64
65
72
Índice 2010
156
100
101
112
Fonte: Respostas dos produtores da União ao questionário
(108)
Os preços unitários de venda diminuíram constantemente durante o período considerado, mas a descida dos preços foi particularmente pronunciada durante o PI, quando caíram 7,9 % em comparação com 2011, 9,5 % em comparação com 2010 e 23 % em comparação com 2009.
(109)
Apesar da grande diferença entre o preço unitário médio de venda da indústria da União e os preços de importação chineses, tal como se explica no considerando 89, a subcotação efetiva, baseada numa comparação por tipo do produto, mostrou-se muito inferior, ou seja, entre 10,6 % e 26,7 % durante o período de inquérito.
(110)
O custo unitário da produção aumentou mais de 10 % entre 2011 e o PI, tendo permanecido relativamente estável entre 2010 e 2011. O custo de produção seguiu, em geral, a tendência do preço de venda entre 2009 e o PI. O aumento do custo unitário de produção deveu-se à diminuição do volume de produção, ao passo que os custos totais de produção diminuíram entre 2011 e o PI.
4.6.8. Custos da mão-de-obra
(111)
Os custos médios da mão-de-obra dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 8
Custos médios da mão-de-obra por trabalhador
2009
2010
2011
PI
Custos médios por trabalhador (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Índice 2009
100
98
107
112
Índice 2010
102
100
109
114
Fonte: Respostas dos produtores da União ao questionário
(112)
Entre 2009 e o PI, o custo médio da mão-de-obra por trabalhador aumentou continuamente, em termos globais, 12 %. Contudo, o maior aumento verificou-se entre 2011 e o PI, tendo sido de 4,8 %. O aumento global dos custos da mão-de-obra pode, em parte, ser explicado pela inflação e pelos custos ligados aos despedimentos experimentados por alguns produtores da União relacionados com a redução da dimensão da indústria (downsizing) entre 2011 e o PI.
4.6.9. Existências
(113)
Os níveis das existências dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 9
Existências
2009
2010
2011
PI
Existências finais (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Índice 2009
100
122
108
115
Índice 2010
82
100
88
95
Fonte: Respostas dos produtores da União ao questionário
(114)
As existências aumentaram 7,3 % entre 2011 e o PI e 15 % entre 2009 e o PI, tendo caído 11,6 % entre 2010 e 2011.
(115)
O inquérito revelou que, dada a diminuição das vendas tanto em termos de volume como de valor, os produtores da União tenderiam a dispor de existências limitadas para o produto similar. Por conseguinte, o aumento das existências para o produto similar durante o período considerado constitui um indicador relevante para estabelecer se a indústria da União sofreu um prejuízo importante.
4.6.10. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
(116)
A rendibilidade, o cash flow, os investimentos, o retorno dos investimentos e a capacidade de obtenção de capital dos produtores da União incluídos na amostra evoluíram do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 10
Rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos
2009
2010
2011
PI
Rendibilidade
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Índice 2009
100
241
240
129
Índice 2010
- 244
100
99
- 174
Cash flow (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Índice 2009
100
337
355
229
Índice 2010
-73
100
113
21
Investimentos em milhares de EUR
46 087
18 230
7 633
10 712
Índice 2009
100
40
17
23
Índice 2010
253
100
42
59
Retorno dos investimentos
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Índice 2009
100
339
393
66
Índice 2010
-72
100
139
- 120
Fonte: respostas dos produtores da União ao questionário
(117)
A rendibilidade dos produtores da União incluídos na amostra foi estabelecida expressando o lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar a clientes independentes na União, como percentagem do volume de negócios dessas vendas.
(118)
Em 2009, a maioria dos produtores da União incluídos na amostra registaram perdas, que, tal como acima explicado, se deveram, sobretudo, ao facto de terem iniciado a sua produção do produto similar na altura. Em 2010, o lucro médio já era de 8,31 %. Posteriormente, a rendibilidade diminuiu ligeiramente em 2011, quando as importações objeto de dumping começaram a aumentar. Por último, a indústria sofreu prejuízos consideráveis durante o período de inquérito, ou seja, uma queda de 276,6 % em comparação com 2011.
(119)
A tendência do cash flow líquido, que consiste na capacidade de os produtores da União incluídos na amostra autofinanciarem as suas atividades, também registou uma queda acentuada de 81 % entre 2011 e o PI. Foi aumentando progressivamente a partir de 2010 e, em geral, aumentou durante o período considerado.
(120)
O retorno dos investimentos («RI») correspondeu ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos.
(121)
O quadro supra mostra que, após a fase de arranque em 2009 quando a indústria fez grandes investimentos no produto similar, os investimentos diminuíram de uma forma constante entre 2009 e 2011, tendo depois aumentado durante o período de inquérito. No entanto, os investimentos mantiveram-se num nível baixo no PI, em comparação com os níveis de 2009. Os investimentos realizados no PI visaram principalmente a I&D, bem como a melhoria e a manutenção da tecnologia e do processo de produção, a fim de aumentar a eficácia. Em especial, a indústria investiu em novos tipos de produto que não foram importados da RPC durante o mesmo período e que têm um marcado cunho de investigação e inovação.
(122)
Em contrapartida, o retorno dos investimentos diminuiu 34 % entre 2009 e 2012. Todavia, aumentou constantemente antes do PI, ou seja, aumentou 293 % entre 2009 e 2011, mas caiu 186 % durante o PI em comparação com 2011.
(123)
No que toca à capacidade de obtenção de capital, constatou-se que houve uma deterioração constante da capacidade de a indústria da União gerar capital para o produto similar, assistindo-se, em consequência, a um enfraquecimento da situação financeira da indústria da União.
4.7. Conclusão sobre o prejuízo
(124)
A análise da situação da indústria da União mostra uma clara tendência para a baixa de todos os principais indicadores de prejuízo. No contexto de um aumento geral do consumo, a produção global aumentou no período considerado. Embora o volume de vendas tenha aumentado, a parte de mercado da indústria da União diminuiu no PI, tendo como pano de fundo uma maior taxa de aumento do consumo durante o período considerado. O preço médio de venda diminuiu drasticamente ao longo do período considerado, com efeitos negativos sobre todos os indicadores financeiros, nomeadamente a rendibilidade, o cash flow, o retorno dos investimentos e a capacidade de obtenção de capital.
(125)
Durante o período considerado, o volume de vendas global da indústria da União aumentou. No entanto, o aumento do volume de vendas da indústria da União foi acompanhado por uma diminuição significativa do preço médio de venda, assim como da parte de mercado da indústria da União.
(126)
Tendo em conta o que precede, o inquérito confirmou, em especial, o facto de os preços de venda da indústria da União serem inferiores aos seus custos de produção, tendo assim um efeito negativo sobre a rendibilidade da indústria da União, alcançando níveis negativos significativos durante o PI.
(127)
No entanto, registou-se um desenvolvimento positivo da capacidade entre 2009 e o PI. Além disso, embora os investimentos tenham, de facto, diminuído entre 2009 e o período de inquérito, aumentaram entre 2011 e o período de inquérito. Tal deve-se ao facto de, tal como explicado no considerando 121, as empresas incluídas na amostra terem continuado a investir no produto similar através de, entre outras coisas, uma concentração em tipos do produto correspondentes a nichos de mercado em que ainda não existem exportações destes tipos de produto específicos provenientes do país em causa e que apresentam uma vertente de investigação e inovação muito acentuada. Simultaneamente, é evidente que a indústria da União também tem de ser capaz de produzir e vender elevados volumes dos tipos do produto mais básicos (que atualmente se encontram em concorrência com as importações objeto de dumping provenientes da RPC), a fim de diluir os custos fixos e realizar economias de escala.
(128)
Por conseguinte, pode concluir-se que a indústria da União não só sofreu um prejuízo importante durante o período de inquérito, mas também procurou ativamente formas de reduzir a sua exposição às importações objeto de dumping do produto em causa, desenvolvendo produtos inovadores que ainda não são importados do país em causa.
(129)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título provisório, que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
5. NEXO DE CAUSALIDADE
(130)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, a Comissão examinou se as importações objeto de dumping provenientes do país em causa provocaram à indústria da União um prejuízo que possa ser considerado importante. Para além das importações objeto de dumping, foram igualmente examinados outros fatores conhecidos que pudessem ter causado simultaneamente um prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses outros fatores não fosse indevidamente imputado às importações objeto de dumping.
5.1. Efeitos das importações objeto de dumping
(131)
O inquérito mostrou que as importações objeto de dumping aumentaram acentuadamente no período considerado, aumentando os seus volumes significativamente 596 % e as suas partes de mercado 366 %. Por conseguinte, confirma-se que o volume das importações e a parte de mercado para o produto em causa aumentaram acentuadamente durante o período considerado. Foi clara a coincidência temporal entre o aumento das importações objeto de dumping e a perda de parte de mercado da indústria da União. O inquérito estabeleceu ainda que, tal como mencionado no considerando 89, as importações objeto de dumping subcotaram os preços da indústria da União durante o PI.
(132)
O inquérito revelou que os preços das importações objeto de dumping diminuíram 27,2 % durante o período considerado e conduziram a margens superiores de subcotação. Atendendo a esta pressão extrema sobre os preços, a indústria da União realizou esforços consideráveis para reduzir os custos de produção. Apesar desses esforços, o nível excecionalmente baixo dos preços das importações chinesas forçou a indústria da União a baixar ainda mais os seus preços de venda para níveis que não são rentáveis. Por conseguinte, a rendibilidade da indústria da União baixou drasticamente durante o período considerado e registou prejuízos durante o PI.
(133)
Com base no que precede, concluiu-se, a título provisório, que a presença de importações objeto de dumping e o aumento maciço da sua parte de mercado, a preços que subcotaram constantemente os da indústria da União, tiveram um papel determinante no importante prejuízo sofrido pela indústria da União.
5.2. Efeitos de outros fatores
5.2.1. Importações provenientes de países terceiros
(134)
O volume das importações provenientes de outros países terceiros registou a seguinte evolução ao longo do período considerado:
Quadro 11
Importações provenientes de países terceiros (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Volume (m2)
700
886
1 287
1 023
Índice
100
127
184
146
Parte de mercado
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Índice
100
86
101
98
Preço médio EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Índice
100
96
91
80
Fonte: Glass for Europe e autor da denúncia
(135)
O volume das importações provenientes de outros países terceiros durante o período considerado aumentou 46 %, em consonância com o aumento do consumo na União. A sua parte de mercado diminuiu ligeiramente durante o PI em comparação com 2011 (3,5 %), mas, globalmente, permaneceu estável durante o período considerado. A Turquia é o segundo maior exportador após a RPC, seguida da Índia.
(136)
As informações disponíveis no que se refere às importações provenientes de todos os países terceiros mostram que o preço médio de importação foi mais elevado do que o preço médio das importações de origem chinesa. Tal também é válido para o preço unitário por determinados tipos do produto em causa. Por outro lado, o preço médio de importação de países terceiros revelou-se semelhante ou superior ao preço médio da indústria da União.
(137)
Neste contexto, especialmente tendo em conta os volumes de importações e as partes de mercado dos países terceiros, bem como os seus níveis de preços, pode concluir-se, a título provisório, que as importações provenientes de países terceiros não quebraram o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
5.2.2. Resultados das exportações da indústria da União
(138)
O volume das exportações dos produtores da União incluídos na amostra evoluiu do seguinte modo durante o período considerado:
Quadro 12
Resultados das exportações dos produtores da União incluídos na amostra
2009
2010
2011
PI
Valor das vendas de exportação (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Índice
100
103
142
36
Volume das vendas de exportação (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Índice
100
117
185
52
Preço médio (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Índice
100
87
77
70
Fonte: respostas dos produtores da União ao questionário
(139)
As vendas de exportação dos produtores da União incluídos na amostra aumentaram entre 2009 e 2011, mas caíram abruptamente 74 % em valor e 71,9 % em volume no PI. Com base nas respostas dos exportadores chineses incluídos na amostra, tal deve-se muito provavelmente aos preços muito baixos das exportações chinesas para os principais destinos de exportação da indústria da União (ou seja, EUA, Canadá).
(140)
As vendas de exportação dos produtores da União incluídos na amostra constituíram 20% das suas vendas totais, em volume, em 2009 (na fase de arranque), 11 % ao longo de 2010, e, durante o ano de 2011, que constituiu um pico, só 14 %. Em 2012 registou-se uma nova redução para 5 %, quando entraram em concorrência com as exportações chinesas de baixo preço para grandes destinos de países terceiros. Consequentemente, como o mercado da União é o principal mercado para a indústria da União, mas também devido ao facto de o vidro solar ser relativamente pesado e frágil, o que se traduz em custos adicionais quando transportado a grandes distâncias (devido a quebra e corrosão), não se pode concluir, nesta fase, que os deficientes resultados de exportação dos produtores da União incluídos na amostra quebrem o nexo de causalidade existente entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
5.2.3. Evolução do consumo
(141)
Tal como se referiu anteriormente, o consumo da União aumentou 49 % entre 2009 e o PI. Atingiu um pico em 2011, altura em que aumentou 81 % em comparação com 2009. Todavia, a indústria da União não pôde beneficiar deste crescimento do consumo. A sua parte de mercado decresceu constantemente durante o período considerado, atingindo um fosso de 25 % durante o PI, em comparação com 2009 (- 14,1 % em comparação com 2011). Pelo contrário, a parte de mercado da China aumentou drasticamente, mesmo quando o consumo diminuiu entre 2011 e o PI, resultando num aumento de cerca de 64,8 % entre 2011 e o PI e num aumento global de 366 % durante todo o período. O aumento das importações provenientes da China representou uns notáveis 596 % durante o período considerado.
(142)
Como o consumo da União aumentou no período considerado, o seu desenvolvimento é tal que reforça o nexo de causalidade entre o aumento das importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União e não é, ele próprio, um motivo de prejuízo para a indústria da União. Além disso, mesmo durante o PI, quando o consumo baixou, as importações chinesas objeto de dumping conseguiram continuar a aumentar a sua parte de mercado em detrimento da indústria da União. Por conseguinte, pode concluir-se provisoriamente que a descida do consumo no PI não pôde quebrar o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
5.2.4. Tendências em módulos solares
(143)
De acordo com as informações de que a Comissão dispõe, cerca de 80-85 % das vendas de vidro solar fazem-se a produtores de módulos solares (módulos fotovoltaicos de silício cristalino e módulos fotovoltaicos de película fina), e cerca de 15-20 % das vendas são feitas a produtores de coletores solares térmicos planos para produção de água quente. Por conseguinte, as tendências observadas em módulos solares têm um impacto importante sobre o consumo de vidro solar. O consumo de módulos solares aumentou de forma constante ao longo do mesmo período, ou seja, 2009-2012, e, embora tenha havido um decréscimo em 2012, o nível de consumo manteve-se 221 % mais elevado do que em 2009 e 44 % mais elevado do que em 2010 (5). Além disso, estabeleceu-se que, embora a procura de módulos na União tenha siso inicialmente gerada pelas tarifas de alimentação (FIT), não se pode concluir que as reduções das FIT (em finais de 2011, início de 2012) tenham quebrado o nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping e o prejuízo (6). Tal deveu-se ao facto de a procura de módulos solares se ter mantido a um nível relativamente elevado ao longo do mesmo período de 2009-2012.
(144)
Consequentemente, o nível de consumo de módulos solares e, por sua vez, a procura de vidro solar, mantiveram-se elevados durante o período considerado. A ligeira diminuição em 2012 não pode ser considerada por si só como um fator suscetível de quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
5.2.5. Conclusão
(145)
O inquérito revelou que existe um nexo de causalidade entre o prejuízo importante sofrido pela indústria da União e as importações objeto de dumping provenientes da RPC. Outras causas possíveis do prejuízo, como as importações de outros países terceiros, o consumo e a situação do mercado de alguns dos seus utilizadores, como os módulos solares, foram analisados e nenhum deles, analisados tanto individualmente como de forma cumulativa, foram considerados de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objeto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
(146)
Com base na análise que precede, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os fatores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objeto de dumping, conclui-se provisoriamente que as importações objeto de dumping provenientes dos países em causa causaram um prejuízo importante à indústria da União na aceção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
6. INTERESSE DA UNIÃO
(147)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se, não obstante as conclusões provisórias sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não era do interesse da União adotar medidas neste caso específico. A análise do interesse da União baseou-se na avaliação de todos os interesses envolvidos, incluindo os da indústria da União, dos importadores, dos fornecedores de matérias-primas e dos utilizadores do produto em causa.
6.1. Interesse da indústria da União
(148)
A indústria da União empregava diretamente cerca de 860 pessoas no PI, na produção e venda do produto similar. O inquérito estabeleceu que a indústria da União sofreu um prejuízo importante causado pelas importações objeto de dumping provenientes do país em causa durante o período de inquérito. Alguns produtores da União já se tinham visto forçados a encerrar as suas unidades de produção, ao passo que outros se tornaram insolventes. Na ausência de medidas, afigura-se muito provável uma nova deterioração da situação económica da indústria da União.
(149)
Espera-se que a instituição de direitos anti-dumping reponha as condições equitativas de comércio no mercado da União, permitindo que a indústria da União alinhe os preços do produto similar de forma a refletir os custos de produção, melhorando assim a sua rendibilidade. É também de prever que a instituição de medidas venha a permitir à indústria da União recuperar, pelo menos parcialmente, a parte de mercado perdida no período considerado, o que teria um impacto positivo na sua rendibilidade e situação financeira global. Além disso, a indústria da União deve poder ter um melhor acesso ao capital e continuar a investir na I&D e na inovação no mercado do vidro solar. Por último, é provável que os produtores da União que foram forçados a cessar a produção como resultado da pressão das importações chinesas objeto de dumping possam reiniciar a sua atividade. Em geral, neste cenário, não só os atuais empregos seriam assegurados, mas também existiria uma perspetiva razoável de um reforço da expansão da produção e de um aumento do emprego.
(150)
Caso não sejam instituídas medidas, estão previstas novas perdas da parte de mercado, bem como uma nova deterioração da rendibilidade da indústria da União, o que será insustentável no curto a médio prazo. Consequentemente, além do número elevado de produtores da União que já foram forçados a abandonar o mercado, outros produtores poderiam ser confrontados com a ameaça de insolvência, o que, no curto a médio prazo, poderia levar ao provável desaparecimento da indústria da União, com o consequente impacto significativo nos postos de trabalho existentes.
(151)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que a instituição de direitos anti-dumping seria do interesse da indústria da União.
6.2. Interesse dos importadores e operadores comerciais independentes
(152)
No que respeita aos dois importadores colaborantes, a principal atividade consistia na comercialização do produto em causa. Ambos dispunham de fontes diversificadas do produto em causa, ou seja, não se abasteciam apenas na RPC, mas também na União e em países terceiros.
(153)
Foi apresentada uma alegação segundo a qual a instituição de medidas sobre o produto em causa afetará negativamente a atividade comercial dos importadores. Em primeiro lugar, a instituição de direitos não deve resultar na eliminação de todas as importações provenientes da RPC. Em segundo lugar, embora se espere que a instituição de medidas possa ter um efeito negativo sobre a situação financeira dos importadores que importam apenas ou principalmente da RPC, tendo em conta a possibilidade de abastecimento a partir de países terceiros, espera-se que os importadores sejam flexíveis de modo a estar em condições de optar por outras fontes de abastecimento, se for necessário.
(154)
Conclui-se, por conseguinte, provisoriamente, que a instituição de medidas ao nível proposto poderá ter um certo impacto negativo sobre a situação dos importadores independentes do produto em causa, mas que o seu impacto é atenuado pelo facto de os importadores e comerciantes poderem recorrer a outras fontes de abastecimento, tanto de países terceiros como da indústria da União, tendo esta capacidade para aumentar a sua produção e, em qualquer caso, não invalidando o impacto positivo sobre outras partes.
6.3. Interesse dos fornecedores de matérias-primas
(155)
Não se registou a colaboração de nenhum fornecedor de matérias-primas no inquérito. Na ausência de dados sobre esses fornecedores, não havia provas de que a instituição de medidas seria contra os interesses dessas partes.
6.4. Interesse dos utilizadores
(156)
Todos os utilizadores que responderam são produtores de módulos solares e/ou coletores térmicos. Três utilizadores estão firmemente a favor de se instituírem direitos anti-dumping, alegando que a indústria da União produz vidro solar de melhor qualidade que nem sempre pode ser fornecido pelas empresas chinesas. Pelo contrário, três outros utilizadores manifestaram-se contra a instituição de medidas anti-dumping. Estes utilizadores consideram que a instituição de direitos anti-dumping teria um impacto negativo sobre as suas práticas comerciais. Consideram que não poderiam repercutir o aumento dos preços nos consumidores finais em virtude da grave situação da indústria de módulos solares.
(157)
De acordo com as informações prestadas pelos utilizadores, o vidro solar constitui apenas cerca de 6-8 % dos custos totais dos módulos solares. Assim, o vidro solar constitui apenas uma parte limitada dos custos e do valor final dos módulos fotovoltaicos. Além disso, estima-se que, se forem instituídos direitos anti-dumping sobre o vidro solar importado da RPC, o impacto sobre os custos totais dos módulos solares deverá ser inferior a 1 %. Tal deve-se principalmente ao facto de os utilizadores colaborantes comprarem quantidades significativas de vidro solar a produtores da União. Por conseguinte, enquanto uma eventual instituição de direitos anti-dumping irá muito provavelmente causar um ligeiro aumento dos preços de produção dos módulos solares, não deve ter um impacto negativo sobre os custos e os preços finais da indústria de módulos solares da União.
(158)
Além disso, alguns dos utilizadores dispõem já de outras fontes de abastecimento, como a Turquia e a Índia, que não seriam afetadas negativamente pela instituição de direitos anti-dumping. Outros utilizadores podem mudar para outras fontes de abastecimento, quer em países terceiros ou na indústria da União.
(159)
Tendo em conta o que precede, os argumentos avançados por alguns dos utilizadores contra a instituição de medidas foram provisoriamente rejeitados.
6.5. Aspetos relacionados com a concorrência
(160)
Um importador argumentou que, uma vez que alguns produtores da União participaram num cartel mundial de vidro plano (o vidro solar enquadra-se nesta categoria) e foram multados pela Comissão Europeia em 2007, estão a utilizar a ferramenta anti-dumping como uma forma de recuperar as perdas sofridas com as multas para o cartel e a perda da respetiva parte de mercado na União. Além disso, se o acesso ao mercado da União fosse limitado através de direitos anti-dumping, haveria incentivos mais fortes para os produtores da União entrarem num cartel ou adotarem outros comportamentos anticoncorrenciais no que diz respeito aos produtos com capacidades limitadas de movimentação de volumes na União, como os produtos para equipamento da casa.
(161)
Estes argumentos são provisoriamente rejeitados. Em primeiro lugar, o cartel cessou as suas funções em 2007, o mais tardar. Por conseguinte, os efeitos do cartel no passado não tiveram qualquer impacto na indústria durante o período considerado. Em segundo lugar, não dizia respeito a nenhum dos produtores da União incluídos na amostra nem à maioria dos atuais produtores da União com o maior volume de vendas. Em terceiro lugar, a eventual instituição de direitos anti-dumping não terá provavelmente qualquer impacto sobre o comportamento concorrencial da indústria da União, visto que, por um lado, não irá alterar a estrutura do mercado da União e que, por outro lado, as empresas têm o dever geral de respeitar as regras de concorrência da União e nacionais aplicáveis, independentemente do facto de os direitos serem instituídos ou não.
(162)
Foi ainda alegado por um importador que a instituição de direitos teria um impacto negativo no mercado da União de revestimentos antirreflexo de vidro solar. Este mercado, identificado pelo importador como um mercado coligado, é alegadamente dominado pelos produtores da União e a instituição de medidas reforçaria a sua posição dominante em detrimento de prestadores concorrentes de revestimentos antirreflexo. Além disso, foi afirmado que os importadores enfrentavam dificuldades na obtenção de encomendas de produtores da União ou na entrega de tais encomendas dentro de um período de tempo razoável e a preços razoáveis.
(163)
Em primeiro lugar, o mercado de revestimentos antirreflexo faz parte do inquérito, não sendo um mercado coligado. O inquérito demonstrou que, efetivamente, os produtores da União ainda se mantinham concorrenciais neste nicho de mercado, apesar dos preços relativamente elevados que cobram graças à aparentemente inferior qualidade do vidro solar revestido importado da RPC. Não foram, contudo, apresentados quaisquer elementos de prova de que a indústria da União não estaria em condições de satisfazer um possível aumento da procura de vidro solar com revestimento antirreflexo. Consequentemente, esse argumento é rejeitado na presente fase. Quanto às alegações de que os produtores da União se recusaram a cumprir encomendas ou a fazer entregas pontuais a preços razoáveis, compete inteiramente a cada produtor escolher a sua estratégia comercial, na medida em que o produtor ou produtores não beneficiam, individual ou conjuntamente, de uma posição dominante no mercado relevante. Existe um grau de concorrência suficiente no mercado da União para permitir alterar e/ou diversificar fornecedores. Por conseguinte, este argumento foi também provisoriamente rejeitado.
6.6. Conclusão sobre o interesse da União
(164)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se, a título provisório, que, com base numa apreciação dos diversos interesses considerados no seu conjunto, incluindo os interesses da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores, não existem razões imperiosas contra a instituição de medidas provisórias sobre as importações de vidro solar originárias da RPC.
7. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(165)
Tendo em conta as conclusões sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objeto de dumping.
7.1. Nível de eliminação do prejuízo
(166)
A fim de determinar o nível dessas medidas, foram tidas em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União, sem exceder as margens de dumping apuradas.
(167)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que quaisquer medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro, antes de impostos, com as vendas do produto similar na União que pudesse razoavelmente ser alcançado por uma indústria deste tipo no setor em condições normais de concorrência, isto é, na ausência de importações objeto de dumping. Uma margem de lucro de 8,3 % do volume de negócios é considerada como o mínimo adequado que a indústria da União poderia ter atingido na ausência do dumping prejudicial. Esta margem de lucro tem por base o lucro médio obtido pelos produtores da União incluídos na amostra em 2010, ano em que as importações do produto em causa ainda eram reduzidas e, por conseguinte, não poderiam ainda ter distorcido as condições normais de concorrência.
(168)
Nesta base, foi calculado, para o produto similar, um preço não prejudicial para a indústria da União. O preço não prejudicial foi obtido adicionando a margem de lucro de 8,3 % acima referida aos custos de produção durante o PI dos produtores da União incluídos na amostra.
(169)
O aumento de preço necessário foi, assim, determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores colaborantes da RPC incluídos na amostra, estabelecido para calcular a subcotação dos preços, e a média ponderada do preço não prejudicial do produto similar vendido pelos produtores da União incluídos na amostra no mercado da União durante o PI. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram posteriormente expressas em percentagem do valor CIF médio de importação ponderado.
7.2. Medidas provisórias
(170)
À luz do que foi exposto, e em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações de vidro solar originárias da RPC, ao nível da mais baixa das margens de dumping e de prejuízo, de acordo com a regra do direito inferior.
(171)
Com base no que precede, as taxas do direito anti-dumping foram estabelecidas comparando as margens de eliminação do prejuízo com as margens de dumping. Por conseguinte, as taxas do direito anti-dumping provisório, expressas em percentagem do preço CIF franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Margem de prejuízo
Direito anti-dumping provisório
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Outras empresas colaborantes
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Todas as outras empresas
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
As taxas do direito anti-dumping individual aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações do produto em causa originário dos países em causa e produzido pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. O produto em causa importado fabricado por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não pode beneficiar dessas taxas, e será sujeito à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas». Devido ao facto de ter havido um elevado nível de colaboração por parte dos produtores-exportadores (mais de 80 %, ver considerando 15), esta taxa do direito baseia-se na margem de prejuízo individual mais elevada estabelecida para os produtores-exportadores incluídos na amostra. O direito aplicável às «outras empresas colaborantes» baseia-se na média ponderada dos exportadores incluídos na amostra e é aplicável a todas as empresas não incluídas na amostra que colaboraram no inquérito [exceto à Henan Yuhua, que está sujeita a direitos estabelecidos individualmente na sequência do seu pedido de exame individual (ver considerando 48)].
(173)
Qualquer pedido de aplicação destas taxas do direito individual anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma ou da constituição de novas entidades de produção ou de venda) deve ser enviado imediatamente à Comissão (7), juntamente com todas as informações pertinentes, nomeadamente sobre eventuais alterações das atividades da empresa relacionadas com a produção e com as vendas no mercado interno e de exportação que resultem, por exemplo, da referida alteração da firma ou das novas entidades de produção e de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a atualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
7.3. Disposições finais
(174)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo durante o qual as partes interessadas que se deram a conhecer no prazo fixado no aviso de início possam apresentar os seus pontos de vista por escrito e solicitar uma audição. As conclusões relativas à instituição de direitos provisórios são provisórias e poderão ser alteradas na fase definitiva do inquérito. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de vidro solar constituído de vidro plano sodocálcico temperado, com um teor de ferro inferior a 300 ppm, uma transmitância solar superior a 88 % (medida de acordo com o fator AM1,5 entre 300-2 500 nm), uma resistência ao calor de até 250 °C (medida de acordo com a norma EN 12150), uma resistência aos choques térmicos de Δ 150 K (medida de acordo com a norma EN 12150) e com uma resistência mecânica de 90 N/mm2 ou superior (medida de acordo com a norma EN 1288-3), atualmente classificado no código NC ex 7007 19 80 (código TARIC 7007198010) e originário da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping provisório aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, no que respeita ao produto referido no n.o 1 e produzido pelas empresas a seguir enumeradas, são as seguintes:
Empresa
Direito anti-dumping provisório
Código adicional TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Outras empresas colaborantes enumeradas no anexo I
38,4 %
Todas as outras empresas
42,1 %
B999
3. A aplicação das taxas do direito individual previstas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma fatura comercial válida que seja conforme com os requisitos definidos no anexo II. Se essa fatura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a todas as outras empresas.
4. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adotado, apresentar os seus pontos de vista por escrito e solicitar uma audição à Comissão e/ou ao Conselheiro Auditor da DG Comércio no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
2. Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 26 de novembro de 2013.