32005R1371
L 223/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1371/2005 НА СЪВЕТА
от 19 август 2005 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани с произход от Съединените американски щати и Русия и за отмяна на Регламент (ЕО) № 151/2003 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с произход от Русия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ (1),
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност („основен регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представeно след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 28 май 2004 г. Комисията обяви с известие („известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани със зърнесто-ориентирани структури с произход от Съединените американски щати („САЩ“) и Русия и започването на процедура по междинно преразглеждане на антидъмпинговото мито върху вноса на някои видове листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm с произход от Русия.
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната по повод жалба, подадена на 13 април 2004 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана („Еврофер“ или „жалбоподателя“) от името на производители, представляващи значителна част, в този случай, над 90 %, от общия обем на производството на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически стомани със зърнесто-ориентирани структури в Общността. Заявлението съдържа доказателства за дъмпинг на въпросния продукт и за съществени вреди, причинени от това, което бе счетено за достатъчно, за да се обоснове започването на процедурата.
(3)
Междинно преразглеждане беше започнато от Комисията по нейна инициатива, на основание член 11, параграф 3 от основния регламент, за да се даде възможност, ако е необходимо, да се изменят или отменят окончателните антидъмпингови мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета (3) върху вноса от Русия на листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm. Необходимостта тези мерки да се изменят или отменят може да възникне поради факта, че продуктите, спрямо които са наложени мерките по силата на Регламент (ЕО) № 151/2003, попадат в обхвата на продуктите, обект на процедурата относно вноса в Общността на листови валцувани изделия с ориентирана структура от силициева електростомана с произход от САЩ и Русия.
2. Заинтересовани страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата осъществяващите износ производители от Русия и САЩ и вносителите/търговците и промишлените потребители, за които е известно, че са заинтересовани, представителите на въпросните държави износителки и жалбоподателитe производители от Общността. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изразят мнението си в писмена форма и да поискат изслушване в определения в обявата за започване на процедурата срок.
(5)
Осъществяващите износ производители от Русия и САЩ, както и производителите от Общността, вносителите/търговците и промишлените потребители изразиха мнението си в писмена форма. Всички страни, които пожелаха да бъдат изслушани в горепосочения срок и посочиха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
3. Въпросници
(6)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които е известно, че са заинтересовани, и до всички други дружества, които се обявиха в сроковете, определени в извеcтието за започването на процедурата.
(7)
Бяха получени отговори от един осъществяващ износ производител от САЩ и неговите свързани дъщерни предприятия в Общността и от двама руски осъществяващи износ производители и техните свързани дъщерни предприятия в Общността. Отговори бяха получени и от четирима производители от Общността, 16 промишлени потребители и един вносител, несвързани с осъществяващ износ производител от въпросните държави.
(8)
Комисията събра и провери цялата информация, която счете за необходима с цел да се определи дали е налице дъмпинг, причинени вреди и какъв е интересът на Общността. Бяха извършени посещения с цел проверка в обектите на следните дружества:
Производители от Общността
-
ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, Франция
-
ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Италия
-
ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Германия
-
Orb Electrical Steels Limited, Newport, Обединеното кралство
Промишлени потребители в Общността
-
Areva S.A., Paris, Франция
-
Specialacciai srl, Novi Ligure, Италия
Осъществяващи износ производители от Русия
-
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК), Липецк
-
VIZ Stal, Екатеринбург
Осъществяващи износ производители от САЩ
-
AK Steel Corporation, Butler, Пенсилвания
Свързани вносители в Общността
-
AK Steel BV, Oosterhout, Нидерландия
-
AK Steel GmbH, Кöln, Германия
-
AK Steel Ltd., Baldock, Обединеното кралство
-
AK Steel s.r.l., Genova, Италия
-
Duferco Commerciale SpA, Genova, Италия
-
Duferco GmbH, Mülheim, Германия
Свързани вносители извън Общността
-
Duferco SA, Lugano, Швейцария
-
Stinol AG, Lugano, Швейцария.
(9)
Разследването на дъмпинга и вредите обхващаше периода от 1 април 2003 г. до 31 март 2004 г. („период на разследването“ или „ПР“). Изследването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредите обхващаше периода от 1 януари 2000 г. до края на ПР („проверявания период“).
4. Мерки в сила
(10)
С Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета бяха наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса от Русия на листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm (едрогабаритни „ЛЕЗОС“), след като бе образувано разследване по силата на член 11, параграф 2 от основния регламент. С този регламент бяха определени ставки на антидъмпингово мито върху вноса от VIZ Stal в размер на 14,7 % и върху вноса от НЛМК в размер на 40,1 %, като последната ставка същевременно представляваше остатъчната митническа ставка за вноса на тези изделия от други дружества в Русия.
(11)
С Регламент (ЕО) № 1000/2004 на Комисията (4) бяха приети гаранции, във връзка с антидъмпинговата процедура относно вноса на едрогабаритни ЛЕЗОС с произход от Русия, поемани от НЛМК и Viz Stal и техни свързани дружества за продажба за период от шест месеца до 20 ноември 2004 г. Тези гаранции имаха за цел да послужат временно за адаптиране на антидъмпинговите мерки, които бяха разширени и върху вноса в десетте нови държави-членки след разширяването на Европейския съюз на 1 май 2004 г. Целта бе да се предотврати пораждането на внезапен и прекомерно отрицателен ефект върху вносители и потребители в резултат от внезапното пълно прилагане на разширените мерки в тези десет държави. Гаранциите бяха приети за още един период от шест месеца до 20 май 2005 г. с Регламент (ЕО) № 1995/2004 на Комисията (5), тъй като бе счетено, че условията за приемането им все още са налице.
5. Временни мерки
(12)
С оглед на необходимостта от извършване на по-нататъшна проверка на някои аспекти на разследването и поради взаимовръзката му с гореспоменатото в съображение 3 междинно преразглеждане, бе решено разследването да продължи без да се налагат временни мерки.
(13)
При все това всички заинтересовани страни бяха осведомени за предварителните констатации на разследването и им бе даден срок, в който можеха да коментират тези констатации. Представените от страните коментари бяха взети предвид, и - където това бе уместно - всички съответни претенции бяха разгледани и - където това бе необходимо - констатациите бяха изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е листово валцувано изделие със зърнесто-ориентирана структура от силициева електростомана („ЛЕЗОС“) с всички ширини, декларирано под кодове по КН 7225 11 00 (с ширина 600 mm или повече) и 7226 11 00 (с ширина под 600 mm). Тези кодове по КН са дадени само за информация.
(15)
ЛЕЗОС се произвеждат от горещо валцувани рулони силициева легирана стомана с различна дебелина, чиято зърнеста структура е ориентирана в една и съща посока, така че да способства за магнитна проводимост с висок коефициент на полезно действие. Ниската ефективност по отношение на тази проводимост се нарича „загуба в сърцевината“, която служи за основен показател за качеството на продукта. Пазарът обикновено се разделя на марки стомана „с висока магнитна проницаемост“, или висока проводимост, и обикновени марки стомана. Класовете с висока магнитна проницаемост позволяват да се постигнат по-ниски загуби в сърцевината при всякаква дебелина на листа на стоманената ламарина. След това при необходимост стоманената ламарина с ориентирана структура се разрязва на определени ширини съобразно зададени от клиента спецификации. Този процес се нарича „надлъжно разрязване на ивици“. Разглежданият продукт се използва от производители на електромагнитни уреди и трансформатори, използвани от енергопроизводители и енергоразпространители.
(16)
Въпреки разликите в магнитната проницаемост, дебелината и ширината, всички видове ЛЕЗОС имат едни и същи основни физични и технически характеристики и по същество, едно и също основно предназначение.
(17)
Относно разследването за проверка на едрогабаритни ЛЕЗОС, упоменато в съобрaжение 3 по-горе, необходимо е да се отбележи, че бяха забелязани няколко случая на избягване на действащите антидъмпингови мерки по параграф 10 посредством разрязване на рулоните от електростомана с ориентирана структура преди те да бъдат изнесени за Общността. На практика, потребителите от Общността често закупуват едрогабаритни ЛЕЗОС, след което ги разрязват надлъжно на ивици с нужните им размери. След въвеждането на мерките, ЛЕЗОС са били разрязвани от производителите или износителите на части, чиято ширина не надвишава 500 mm, преди да бъдат изнесени, така че продуктът да не попада в обхвата на мерките.
(18)
Един осъществяващ износ производител заяви, че трябва да се прави разлика между тесните ЛЕЗОС (съгласно дефиницията на това дружество - с ширина под 500 mm) и едрогабаритните ЛЕЗОС (с ширина 500 mm или повече), тъй като едрогабаритните ЛЕЗОС не могат да бъдат замествани с тесни, и че тесните и едрогабаритните ЛЕЗОС са обект на различни условия на конкуренция. Доводът за различните условия на конкуренция се обосновава с наблюдението, че крайните потребители поръчват и закупуват направо ЛЕЗОС с ширина, която отговаря точно на нужните им размери, за да си спестят разходите за надлъжното разрязване на ивици, наместо да закупуват рулони с по-голяма ширина от използваната в собствените им производствени процеси и да им се налага сами да извършват надлъжното разрязване на ивици, още повече, че в повечето случаи това налага за целта да прибягват до услугите на специализирани подизпълнители.
(19)
Аргументът за липсата на взаимозаменяемост се основава на факта, че макар тесните ЛЕЗОС да могат да се заместват от едрогабаритни ЛЕЗОС, които впоследствие да се разрязват надлъжно на ивици, обратното, разбира се, е невъзможно. Заинтересованият износител посочи като сравнение антидъмпинговото производство относно Някои изделия на обувната промишленост с текстилна горна част от Китай и Индонезия (6), при което бе преценено, че обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения, не могат да се носят на открито и следователно следва да се считат за отделен продукт.
(20)
При горепосоченото антидъмпингово производство се стигна до извода, че обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения и обувните изделия за използване на открито следва да представляват отделни продукти, тъй като обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения имат различни основни физични свойства, което ги прави неподходящи за използване на открито. Следователно, ситуацията в настоящия случай е различна, тъй като разследването достигна до заключението, че без разлика на ширината си, ЛЕЗОС са изготвени от един и същ основен материал, имат едни и същи основни характеристики и сравними крайни приложения. Освен това е необходимо да се отбележи, че дори частичната взаимозаменяемост между продуктите е достатъчна, за да се считат те за един продукт за целите на антидъмпинговото разследване, а в случая с ЛЕЗОС, както бе обяснено в съображение 17, е налице взаимозаменяемост.
(21)
Вторият аргумент, изтъкнат от същия осъществяващ износ производител, се опира на наблюдението, че крайните потребители предпочитат да използват ЛЕЗОС с ширини, които отговарят на техните технически изисквания за производствените им цели. Бе установено, обаче, че като част от стандартния си начин на работа някои крайни потребители сами извършват надлъжното разрязване на ивици на материала или закупуват грубо нарязани тесни ЛЕЗОС от Русия, освободени от антидъмпингови мита и след това разрязват надлъжно на ивици внесения материал по свои точни спецификации. Още повече, че широко разпространеното наличие на дружества, занимаващи се с надлъжно разрязване на ивици и центрове за обработка на стомана в Общността илюстрира факта, че ЛЕЗОС невинаги излизат от заводите на производителите в размери, поръчани специално от крайния потребител. Ето защо претенциите на този осъществяващ износ производител бяха отхвърлени.
(22)
Следователно бе направено заключението, че за целите на настоящата антидъмпингова процедура, всички видове на разглеждания продукт се считат за един продукт.
2. Сходен продукт
(23)
Бе установено, че продуктът, обект на износ за Общността от Русия и САЩ, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешните национални пазари на Русия и САЩ, както и този, произвеждан и продаван в Общността от производители от Общността притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Обща методика
(24)
С цел да се определи нормалната стойност, Комисията първо определи - за всеки осъществяващ износ производител - дали общият обем на продажбите му на националния му вътрешен пазар на разглеждания продукт е представителен в сравнение с общия обем на продажбите на неговия износ за Общността. Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, продажбите на вътрешния национален пазар се приемат за представителни, когато общият обем на продажбите на вътрешния национален пазар на всеки осъществяващ износ производител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите му от износ за Общността.
(25)
За всеки вид изделие, продавано от осъществяващите износ производители на техните вътрешни национални пазари, за което се установи, че е пряко сравнимо по вид с разглеждания продукт, продаван за износ за Общността, бе определено дали продажбите на вътрешния национален пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния национален пазар на един определен вид ЛЕЗОС се приемат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид изделие на вътрешния национален пазар по време на ПР представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид ЛЕЗОС, изнасяни за Общността.
(26)
След това бе проверено дали продажбите на вътрешния национален пазар на всеки вид от продукта на всеки осъществяващ износ производител биха могли да се считат за извършени в хода на обичайната търговска дейност съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се установи делът на реализираните с печалба продажби на независими клиенти от въпросния вид.
(27)
В случаите, при които обемът на продажбите на дадения вид ЛЕЗОС, реализирани на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите на този вид изделие и при които среднопретеглената цена на този вид изделие бе равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния национален пазар, реализирани по време на ПР, без разлика на това, дали тези продажби са били на печалба или не. В случаите, при които обемът на реализираните с печалба продажби на даден вид ЛЕЗОС представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид изделие или когато средната претеглена цена на този вид изделие бе под нивото на производствените разходи, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като средна претеглена стойност на реализираните с печалба продажби само на този вид изделие, при условие че тези продажби представляваха 10 % или повече от общия обем на продажбите на този вид изделие. В случаите, при които обемът на реализираните с печалба продажби на който и да е било вид ЛЕЗОС представляваще под 10 % от общия обем на продажбите на този вид изделие, се приемаше, че този определен вид се продава в недостатъчни количества, за може цената на вътрешния национален пазар да представлява подходяща основа за определянето на нормалната стойност.
(28)
В случаите, когато не бе възможно цените на вътрешния национален пазар на определен вид продукт, продаван от осъществяващ износ производител, да се използват, за да се определи нормална стойност, се наложи да се използва друг метод. Тогава Комисията използваше конструирана нормална стойност. Съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност бе конструирана като към производствените разходи на износителя за изнасяните видове изделия, коригирани където е необходимо, се прибавяше разумен процент за разходите по продажбите и общите и административни разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба.
2. Съединени американски щати
(29)
За единствения оказал съдействие производител, осъществяващ износ, се установи, че продажбите на разглеждания продукт на вътрешния национален пазар не могат да се считат за осъществени в хода на обичайната търговска дейност, тъй като тези продажби са реализирани в значителни количества под себестойността на единица продукция, в този случай - над 90 % от обема, реализиран на вътрешния национален пазар. Освен това се установи, че среднопретеглената продажна цена при сделките на вътрешния национален пазар беше под среднопретеглената производствена себестойност на единица продукция по време на ПР.
(30)
Поради това не бе възможно да се използват цените на вътрешния национален пазар на разглеждания продукт, продаван от осъществяващия износ производител, за определяне на нормалната стойност. Необходимо бе да се конструира нормална стойност, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(31)
Нормалната стойност бе конструирана на базата на производствените разходи на осъществяващия износ производител плюс известна сума за РП и ОАР и печалба. Стойностите, установени за РП и ОАР и за печалбата, бяха сумите, отнасящи се до производството и продажбите - в хода на обичайната търговска дейност - на същата обща категория стоманени изделия на въпросния осъществяващ износ производител на вътрешния национален пазар, съгласно член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент.
(32)
Бяха определени пълните производствени разходи за всеки съответен вид продукт, според марката на стоманата, дебелината и в зависимост от това, дали разглежданият продукт се продава като цял рулон или като надлъжно нарязан рулон. Във втория случай се налагаше да се вземат предвид разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(33)
Експортните цени бяха определени на базата на цените, плащани или платими за разглеждания продукт, когато той се продава за потребление в Общността съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
Осъществяващият износ производител не продава никакво количество от разглеждания продукт пряко на независими клиенти в Общността. Всички продажби бяха извършвани чрез свързани дъщерни предприятия в Общността. Ето защо бе определена конструирана експортна цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент на базата на цените при препродажба на независими клиенти в Общността. Бяха извършени корекции с оглед на всички разходи, извършени между вноса и препродажбата от страна на свързаните вносители, включително РП и ОАР и разумна норма на печалба.
(35)
С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена франко завода и при същото ниво на търговия, под формата на корекции съответно бяха взети предвид разликите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Там, където това бе приложимо и обосновано, бяха направени корекции по отношение на съответните транспортни разходи, застраховка, разходи по кредити и свързани с това банкови такси, такси върху вноса и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(36)
Корекцията за отчитане на разходите за надлъжното разрязване на ивици бе необходима, за да позволи правилното извършване на сравнение на ЛЕЗОС в зависимост от това, дали те са били внесени като рулони с цяла ширина и впоследствие продадени като такива в Общността, или са били внесени като рулони с цяла ширина и продадени след надлъжно разрязване на ивици в Общността, или са били внесени като надлъжно нарязан на ивици материал и продадени като такъва или след по-нататъшно надлъжно разрязване на ивици в Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(37)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе определен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопре-теглената цена при износните сделки за даден вид продукт, съгласно определеното по-горе.
(38)
На тази основа бе определен дъмпингов марж, изразен като процент от CIF цената при доставка на границата на Общността, с неплатено мито, както следва:
AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 %
(39)
За САЩ, тъй като бяха установени доказателства, че има известен износител, който умишлено не оказа съдействие на разследването, остатъчният дъмпингов марж за този неоказал съдействие производител, осъществяващ износ, следва да се определи на нивото на най-високия марж, измерен при продажби на представителни видове изделия, осъществявани от оказалия съдействие производител от Общността, т.е. 60,6 %.
3. Русия
(40)
Нормалната стойност бе определена съгласно общата методика, обяснена в съображения 24-28.
(41)
За единствения вид ЛЕЗОС, при който 80 % или по-малко, но не по-малко от 10 % от продажбите на вътрешния национален пазар, осъществени в достатъчни количества, бяха реализирани в хода на обичайната търговска дейност, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на продажбите на този вид изделие на вътрешния национален пазар, реализирани в хода на обичайната търговска дейност по време на ПР.
(42)
За останалите видове продукти, при които продажбите на вътрешния национален пазар не бяха представителни, нормалната стойност бе конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност бе конструирана чрез прибавяне към производствената себестойност за изнасяните видове изделия, коригирана с разумен процент с оглед на разходите по продажбите, общите и административните разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба, на базата действителни данни, отнасящи се до производството и продажбите - в хода на обичайната търговска дейност - на сходния продукт, реализирани от осъществяващия износ производител - обект на разследването съгласно първото изречение на член 2, параграф 6 от основния регламент.
(43)
Продажбите при износ за Общността бяха извършени, както пряко с независими клиенти, така и посредством свързано дружество в Швейцария. За последното експортната цена бе определена на базата на цените при препродажба на първия независим купувач в Общността.
(44)
Осъществяващият износ производител заяви, че продуктите, внасяни в Общността с произход от Русия не могат да се сравняват с продукти, произвеждани в Общността поради разлики в качеството: твърди се, че ЛЕЗОС на осъществяващия износ производител имат по-високи стойности на повърхностни дефекти и по-големи загуби в сърцевината и донякъде са от различни марки. Поради това този осъществяващ износ производител поиска да бъде извършена корекция с оглед на разлики в качеството.
(45)
За изчисляване на дъмпинговите маржове се прави сравнение на ниво видове продукти, съответстващи на марки стомана с конкретни диапазони на загуби в сърцевината. Бе направено сравнение между американските и руските стандарти - от една страна, и европейските - от друга, с отчитане на всички съотносими характеристики на продукта. Освен това бяха направени сравнения на ниво производство и продажби на материал от най-висока марка. Поради това претенциите за корекция поради разлики в качеството, отправени от един осъществяващ износ производител, не бяха уважени. Същият методически подход бе приложен и при изчисляване на подбиването, което се разглежда в съображения 78-83.
(46)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база ex-works и при същото ниво на търговия. С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха взети предвид - съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент - разликите във факторите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените. На тази основа, бяха направени корекции по отношение на разликите в разходите за фрахтовка, застраховка, опаковки, разходите по кредити и свързаните с това банкови такси, както и косвените данъци. Корекции бяха направени също и за случаите, когато продажбите за износ се извършваха посредством свързано дружество, намиращо се в държава извън Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(47)
Осъществяващият износ производител заяви, че са допуснати технически грешки в изчисленията и след съответната проверка твърденията бяха приети и изчисленията - надлежно коригирани.
(48)
Съгласно предвиденото в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Общността, бе сравнена със среднопретеглената цена при износ на всеки съответен вид от разглеждания продукт.
(49)
Сравнението показа, че е налице дъмпинг по отношение на оказалия съдействие осъществяващ износ производител. Дъмпинговият марж, изразен като процент от цената при внос CIF на границата на Общността, с неплатено мито, е следният:
НЛМК, Lipetsk: 11,5 %.
(50)
Бе установено, че продажбите на разглеждания продукт на вътрешния национален пазар бяха като цяло представителни, но не бяха осъществени в хода на обичайната търговска дейност, тъй като тези продажби бяха реализирани в значителни количества под себестойността на единица продукция, в този случай - над 90 % от обема, продаден при разглежданите сделки. Освен това се установи, че среднопретеглената продажна цена при сделките на вътрешния национален пазар беше под среднопретеглената производствена себестойност на единица продукция по време на ПР.
(51)
Тъй като не бе възможно цените на разглеждания продукт, продаден от осъществяващия износ производител на вътрешния национален пазар, да се използват за определяне на нормална стойност, се наложи да се конструира нормална стойност, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(52)
Нормалната стойност бе конструирана на базата на пълните производствени разходи на самия осъществяващ износ производител, т.е. производствената себестойност плюс разходите по продажбите и общите и административните разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба, на базата на действителни данни, отнасящи се до производството и продажбите, реализирани от осъществяващия износ производител - обект на разследването, съгласно изречение първо на член 2, параграф 6 от основния регламент.
(53)
Следва да се отбележи, че по време на ПР, Viz Stal закупуваше основните си суровини, т.е. горещовалцовани рулони или горещовалцована стоманена лента, от двама доставчици: „US Steel Kosice“ и руското дружество „Magnitogorsk“. В разследването относно едрогабаритни ЛЕЗОС, упоменато в съображение 10 бе установено, че връзката между последното дружество и Viz Stal е особено тясна и че покупните цени при сделки с този доставчик не могат да се считат за надеждни. В това отношение, установяването на производствената себестойност и по-конкретно - на разходите за основните суровини, се основаваше изключително на цената на рулоните, закупувани от несвързания словашки производител/доставчик US Steel Kosice. Към цената при условия на доставка DAF на словашката граница бяха прибавени транспортните разходи до Екатеринбург, разходите за застраховка и разходите по кредити, на базата на условията за плащане. Изчислени по този начин, горещовалцованите рулони представляват 61,4 % от общия размер на производствените разходи за ЛЕЗОС за този осъществяващ износ производител.
(54)
Бе определен пълният размер на производствените разходи за всеки съответен вид продукт, съобразно марката стомана, дебелината и в зависимост от това дали разглежданият продукт бе продаден като цял рулон или като надлъжно нарязан рулон, като във втория случай трябваше да се вземат предвид и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(55)
Viz Stal не продаваше разглеждания продукт пряко на независими клиенти в Общността. Всички продажби бяха извършвани на свързани дъщерни предприятия в Общността. Ето защо, бе определена конструирана цена за износ съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, т.е. на базата на цените при препродажба на независими клиенти. Бяха извършени корекции с оглед на всички разходи, извършени между вноса и препродажбата от страна на тези свързани вносители, включително разходите по продажбите и общите и административните разходи и разумна норма на печалба, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент,
(56)
С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена франко завода и при същото ниво на търговия, под формата на корекции съответно бяха взети предвид разликите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Там, където това бе приложимо и обосновано, бяха направени корекции по отношение на съответните транспортни разходи, застраховка, разходи за товаро-разтоварни дейности, банкови такси, разходи по кредити и свързани с това банкови такси, разходи по вноса и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(57)
Корекцията за отчитане на разходите за надлъжното разрязване на ивици бе необходима, за да позволи правилното извършване на сравнение на ЛЕЗОС в зависимост от това, дали те са били внесени като рулони с цяла ширина и впоследствие продадени като такива в Общността, или са били внесени като рулони с цяла ширина и продадени след надлъжно разрязване на ивици в Общността, или са били внесени като надлъжно нарязан на ивици материал и продадени като такъв или след по-нататъшно надлъжно разрязване на ивици в Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(58)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе определен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена за даден вид продукт, съгласно определеното по-горе.
(59)
По отношение на извършения от този осъществяващ износ производител износ за Общността, разследването не установи наличие на дъмпинг.
(60)
До заключението за недъмпингов внос в Общността се достигна, както по отношение на целите рулони, така и на надлъжно нарязаните рулони от всички различни видове продукти и поради това се отнася, както за едрогабаритни, така и за тесни ЛЕЗОС.
(61)
Нивото на оказано съдействие от страна на осъществяващите износ производители бе високо, тъй като те обхващаха всички известни случаи на внос в Общността. При един руски осъществяващ износ производител по време на ПР бе установен дъмпинг в размер на 11,5 %, а при другия оказал съдействие осъществяващ износ производител разследването не доведе до установяване на дъмпингови сделки на внос в Общността. Остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на маржа за осъществяващия износ производител, за който бе установен дъмпинг.
Г. ПРОИЗВОДСТВО НА ОБЩНОСТТА
1. Продукция на Общността
(62)
В рамките на Общността, шестима производители произвеждат ЛЕЗОС. Тримата производители от Общността, подали заявление, се намират в Германия, Франция и Италия. Следва да се отбележи, че тези трима производители принадлежат към една и съща група. Другите производители се намират в Полша, Чешката република и Обединеното кралство.
(63)
Разследването достигна до извода, че тези шестима производители съставляват цялата продукция на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Дефиниция на производството на Общността
(64)
Освен тримата (свързани) подали заявление производители от Общността, друг един производител от Общността също оказа пълно съдействие на разследването. Установено бе, че общото производство на тези четири дружества представлява около 90 % от общото производство на Общността за разглеждания продукт.
(65)
Следователно се счита, че тези четирима производители от Общността съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-нататък ще се наричат „производството на Общността“.
(66)
Що се отнася до останалите двама производители от Общността, единият не се включи в комуникацията, а другият, макар че подкрепи антидъмпинговата процедура не може да се счита за част от производството на Общността, тъй като предостави само известна основна информация относно своето производство и обем на продажбите.
Д. ВРЕДИ
1. Потребление на Общността
(67)
Потреблението на Общността бе определено на базата на продажбите на пазара на Общността на а) производството на Общността, б) другите производители от Общността, които също предоставиха известна обща информация, и в) вноса на пазара на Общността от всички трети държави по данни на Евростат, както и като бяха взети предвид данните, предоставени от оказалите съдействие осъществяващи износ производители от въпросните държави.
(68)
На тази основа, потреблението на Общността показва следното развитие:
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Потребление на Общността (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
108
96
92
92
Източник: проверени отговори на анкетата, информация, предоставена от друг един производител от Общността, информация, съдържаща се в жалбата и Евростат.
(69)
Първоначално потреблението на Общността нараства с 8 % между 2000 г. и 2001 г., но след това значително и постоянно спада с 15 %. По време на целия проверяван период, намалението на потреблението бе 8 %. Постоянният спад в потреблението се обяснява с намаляващо търсене от отрасъла на потребителите, т.е. производителите на трансформатори, именно поради намаляването на броя на новите индустриални обекти, за които са необходими електрически трансформатори.
2. Внос от разглeждaните държави
(70)
Комисията прецени дали последствията от дъмпинговия внос от въпросните държави да се оценяват кумулативно, на базата на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Този член гласи, че вносът се оценява кумулативно, когато дъмпинговият марж, установен по отношение на вноса от всяка държава е над нивото de minimis съгласно дефиницията в член 9, параграф 3 от основния регламент, обемът на внос от всяка държава не е пренебрежим и условията на конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и сходния продукт от Общността правят такава една оценка уместна.
(71)
Следва да се отбележи, че бе установено, че един руски осъществяващ износ производител не извършва дъмпинг. Поради това вносът от този осъществяващ износ производител не бе взет предвид при проверката дали е уместно да се извърши кумулативна оценка на вноса или не.
(72)
Бе установено, че дъмпинговите маржове, установени за всяка от въпросните държави, са над нивото de minimis. Освен това, обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не бе пренебрежим, т.е. за САЩ и Русия те представляват съответно около 10 % и 3 % от потреблението на Общността по време на ПР.
(73)
По отношение на условията на конкуренция, както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт от Общността, бе установено, че ЛЕЗОС, продадени от въпросните държави и тези, продадени от производството на Общността, са сходни във всички отношения и се разпространяват посредством едни и същи търговски канали. Разследването показа, че цените при внос в случая и с двете държави следват сходна тенденция на намаляване, особено по време на втората част от проверявания период, и бе установено, че тези цени подбиват цените на производството на Общността. Това е довело до обща ценова депресия на ЛЕЗОС, продадени от производството на Общността.
(74)
Поради това се стигна до заключението, че дъмпинговият внос с произход от въпросните държави следва да се оценява кумулативно.
(75)
Дадената по-горе таблица показва, че вносът на ЛЕЗОС от въпросните държави в Общността е нараснал над три пъти за проверявания период.
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Пазарен дял
3,3 %
5,0 %
6,6 %
11,8 %
13,0 %
Източник: Евростат и оказал съдействие осъществяващ износ производител.
(76)
Постоянното нарастване на пазарния дял се осъществява в контекста на общо намаление на потреблението на Общността. Това е особено силно изразено след 2002 г. - период, когато въпреки значителния спад на потреблението на Общността, пазарният дял нараства от 6,6 % на 13 %. Най-значителното увеличение на пазарния дял настъпва през периода 2002-2003 г., когато дъмпинговият внос нараства с над 5 процентни пункта. Това съответства на увеличение на абсолютния обем на вноса с 65 %.
Развитие на цената на дъмпинговия внос
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
124
121
99
98
Източник:: Евростат и оказал съдействие осъществяващ износ производител.
(77)
Цената на дъмпинговия внос първо нараства с 24 % между 2000 г. и 2001 г. Това се дължи предимно на нарастващото търсене на ЛЕЗОС в този период. След това цените постоянно спадат от (…) EUR/тон през 2001 г. на (…) EUR/тон през периода на разследването, т.е. спад от 20 %. Спадът на средната цена е особено силно изразен между 2002 г. и 2003 г. (-20 %). За целия проверяван период спадът на средната единична цена на дъмпинговия внос е 2 %.
(78)
Комисията проучи дали осъществяващите износ производители от въпросните държави подбиват цените на производството на Общността по време на ПР. За целите на този анализ цените CIF на осъществяващите износ производители бяха коригирани, за да отразяват цените при условия на доставка до граница на Общността, с платено мито. Тези цени бяха сравнени с цените франко завода на производството на Общността при същото ниво на търговия и при нивото на сравними видове продукти.
(79)
Един руски осъществяващ износ производител заяви, че при оценяване на подбиването на цените (и маржа на отстраняване на вредите), би трябвало да се направят корекции с оглед на разликите в качеството между ЛЕЗОС, произвеждани и продавани от този осъществяващ износ производител и тези, произвеждани от производството на Общността. Това искане се основава на факта, че за едни и същи видове, качеството на ЛЕЗОС, произвеждани от този осъществяващ износ производител би било значително по-ниско от качеството на ЛЕЗОС, произвеждани от производството на Общността.
(80)
В това отношение следва първо да се отбележи, че такава корекция наистина бе взета предвид при първоначалното разследване, т.е. през 1996 г., но разследването относно преразглеждането и продължаването на срока на тези мерки след прегледа при изтичането му през 2003 г. вече стигна до заключението, че вече не се налага извършването на корекция заради качеството, тъй като е настъпило подобрение в руските производствени обекти (7).
(81)
Освен това потребителите бяха помолени да споделят мнението си относно сравнимостта на ЛЕЗОС - внос от Русия и закупените от производството на Общността, и никой от оказалите съдействие потребители не спомена за наличие на значителна разлика в качеството. Само един потребител спомена, че качеството на руските изделия е малко по-лошо от това на изделията, произведени в Общността, но този потребител не подкрепи мнението си с аргументи. Освен това, този потребител заяви също и че двата продукта са напълно взаимозаменяеми и че той е преминал на руски продукти поради значителната разлика в цената. Поради това претенцията бе отхвърлена.
(82)
На базата на цените на оказалите съдействие осъществяващи износ производители бяха установени маржовете на подбиване за всяка държава поотделно и те бяха изразени като процент от цените на производството на Общността, а именно:
Държава
Подбиване на цените
САЩ
14,4 %
Русия
Между 6,1 % и 26,6 %
(83)
Що се отнася до Русия, маржът на подбиване от 6,1 % бе установен за осъществяващия износ производител, при който не бе установен дъмпингов марж. Другият процент се отнася до другия оказал съдействие осъществяващ износ производител.
3. Състояние на производството на Общността
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията проучи всички икономически фактори и индекси, оказващи влияние върху състоянието на производството на Общността.
(85)
Предвид ограничения брой производители от Общността, които принадлежат към две групи, и на заинтересованите осъществяващи износ производители, числените стойности за тях са дадени само под формата на индекси и диапазони.
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на мощностите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Производство (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
104
101
99
98
Капацитет (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
104
107
104
104
Оползотворяване на мощностите
86 %
86 %
81 %
82 %
81 %
Източник: проверени отговори на анкетата.
(86)
По време на целия проверяван период, обемът на производството на производството на Общността спада с 2 %. По-конкретно, отначало производството нараства с 4 % между 2000 г. и 2001 г., след което показва постоянен спад между 2001 г. и ПР, т.е. намаление с около 5 %.
(87)
Отчетените данни за капацитета се отнасят до техническия капацитет, а не за теоретичния капацитет, което означава, че са извършени корекции, считани за стандартни от отрасъла, за отчитане на нормалните почивни дни, време за настройки, поддръжка и други нормални спирания. Увеличението на производствения капацитет през 2001-2002 г. имаше за цел да се отговори на скока в търсенето през 2001 г. Капацитетът спада обратно през 2003 г. и ПР тъй като един производител извършва леки модификации в производствения си процес, в резултат на което се намалява техническия капацитет. На тази основа, производственият капацитет нараства с 4 % за проверявания период. Както е показано по-долу в съображение 102, това увеличение е свързано с извършените инвестиции с цел модернизация на съществуващото производствено оборудване, като по този начин се повишава ефективността и следователно се състои основно в закупуване на оборудване за подмяна на съществуващо такова. Необходимо е да се отбележи също така че увеличението на капацитета се извършва в момент, когато производството на Общността все още бе рентабилно. Освен това, тези инвестиции се разглеждат като ответна реакция на нарасналото търсене през 2001 г. и в светлината на паричния поток, с който Общността разполага по онова време.
(88)
Спадът на процента на оползотворяване на мощностите се дължи на леко увеличение на производствения капацитет, съчетано със спад в обема на производството. Това намаление бе в размер на 5 процентни пункта по време на проверявания период.
Складови наличности
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В метрични тонове
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
160
182
122
Източник: проверени отговори на анкетата.
(89)
Някои видове на сходния продукт се произвеждат от производството на Общността по конкретна поръчка и следователно не са предназначени за складова наличност. Други, по-стандартизирани видове ЛЕЗОС, обаче, се произвеждат редовно и продажбата им зависи от развитието на пазара по отношение на търсенето и цените. Следователно, ясно е, че общото увеличение на складовите наличности през проверявания период сочи, че производството на Общността е изпитвало затруднения по отношение на възможността да продава по-стандартизираните видове от сходния продукт, особено през 2002 г., когато складовите наличности нарастват с 46 % в сравнение с 2001 г. и през 2003 г., когато нарастват с още 3,5 % в сравнение с предходната година.
(90)
Намалението на складовите наличности (23,5 %) между 2003 г. и ПР се обяснява с общото нарастване на продажбите през този период. Не бива, обаче, да се забравя, че ПР не съответства на календарна година, което може да се отрази на сравнимостта на нивата на складовите наличности в сравнение с другите години. В края на проверявания период, равнището на складовите наличности бе с 22 % по-високо, отколкото през 2000 г.
Обем на продажбите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В метрични тонове
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
90
76
81
Източник: проверени отговори на анкетата.
(91)
Обемът на продажбите на производството на Общността на пазара на Общността показва спад от 19 % през проверявания период, от около (…) тона през 2000 г. на около (…) тона през ПР. Обемът на продажбите първо нараства с (…) тона между 2000 г. и 2001 г., т.е. с 9 %, но след това спада с (…) тона (или с 26 %) за последващия период до края на ПР. Нарастването между 2003 г. и ПР може да бъде обяснено с факта, че производството на Общността намалява продажните си цени (виж. по-долу), за да възвърне пазарния си дял.
Пазарен дял
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В % потребление на Общността
68,6 %
69,1 %
63,8 %
56,5 %
60,4 %
Източник: проверени отговори на анкетата и Евростат.
(92)
За целия проверяван период, производството на Общността преживява спад на пазарния дял от 8,2 процентни пункта. По-конкретно, въпреки 9 процентното нарастване в обема на продажбите между 2000 г. и 2001 г., производството на Общността едва успява да задържи нивото на своя пазарен дял, което нараства едва с 0,5 процентни пункта през тези години. В периода от 2001 г. до ПР, пазарният дял на производството на Общността спада с8,7 процентни пункта. Тази загуба на пазарен дял става в момент, когато потреблението намалява с 15 %, което сочи, че продажбите на производството на Общността спадат повече, отколкото потреблението. В същото време пазарните дялове на въпросните държави постоянно нарастват.
Продажни цени
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
111
106
99
Източник: проверени отговори на анкетата.
(93)
Средната единична продажна цена първо нараства с 8,6 % през 2001 г., след това се вдига с 2,6 % през 2002 г. Оттам нататък производството на Общността търпи значителен и непрекъснат спад на цените, което е особено ярко изразено между 2003 г. и ПР, когато цените спадат с 6,3 %. Този спад на цените е необходим, за да може производството на Общността да запази пазарния си дял.
(94)
Тенденцията, която разкрива горната таблица, ясно показва, че е налице важно понижаване на продажните цени на производството на Общността от 2002 г. насам. Това съвпада с период, когато дъмпинговите цени на вноса значително спадат, което им позволява да се възползват от значително нарастване на пазарен дял.
(95)
Натискът върху продажните цени на производството на Общността е такъв, че те не са носили печалба през 2003 г. и по време на ПР, както е видно от дадените по-долу обяснения.
(96)
Дадената по-долу таблица показва развитието на единичната продажна цена на Общността в сравнение със съответните производствени разходи, които се състоят основно от разходи за суровини, т.е. горещовалцовани рулони, които представляват средно около 70 % от общия размер на производствените разходи за разглеждания продукт:
Индекс: 2000 г. = 100
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Единична цена
100
109
111
106
99
Общо производствени разходи за единица продукция
100
103
107
105
106
Източник: проверени отговори на анкетата.
(97)
В периода 2001-2002 г. продажните цени средно нарастват повече, отколкото съответстващите им разходи. През този период цените съответстват на разходите и това води до състояние на рентабилност, както е показано по-долу. През 2003 г. цените значително спадат и рентабилността става отрицателна величина, въпреки спада на средната себестойност през тази година. През ПР се оказва невъзможно лекото нарастване на производствената себестойност, главно на разходите за суровини, да се прехвърли на цените, които продължават рязко да падат, което причинява значителни загуби. Следователно ценовата депресия се съчетава с потискане на цените, т.е. невъзможността на производството на Общността да увеличи цените си, за да отрази увеличението на разходите.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
% печалба от нетен оборот
Около 0 %
Около 5 %
Около 3 %
Около 0 %
Около -5 %
Възвръщаемост на инвестициите
Около 0 %
Около 25 %
Около 20 %
Около -5 %
Около -30 %
Източник: проверени отговори на анкетата.
(98)
Финансовите резултати на някои производители от Общността през 2000 г. претърпяват значително въздействие от страна на разходите за започване на производство, както и на технически проблеми, свързани със осъществяването през 1999 г. на значителни инвестиции в производствено оборудване. Общата рентабилност на промишлен отрасъл на Общността също търпи това влияние. Тъй като 2000 г. е нетипична, тя не може да се счита за представителна начална точка за проучване на тенденция. Продажбите на производството на Общността, реализирани на пазара на Общността, стават рентабилни през 2001 г. и 2002 г., предвид и на засиленото търсене от отрасъла потребител, както и на задоволителното равнище на цените. След този период значителният спад на цените поражда пряк отрицателен ефект върху рентабилността. От 2003 г. нататък продажбите на пазара на Общността дори започват да носят загуби и тези загуби достигат до около -5 % от оборота за ПР.
(99)
За целите на настоящото разследване, възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) се изразява като печалбата като процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тъй като дружествата, представляващи производството на Общността, се занимават основно, ако не и изключително, с производството и продажбата на сходния продукт, ВИ е определена по отношение на тяхното цялостно състояние. На тази основа, ВИ в голяма степен следва горепосочената тенденция на рентабилност през целия проверяван период. Тя нараства от около 0 % през 2000 г. на около 20 % през 2002 г. и след това започва устойчиво да спада до около -30 % през ПР.
Паричен поток и способност за привличане на капитал
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В хил. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
181
141
7
-83
Източник: проверени отговори на анкетата.
(100)
Нетният паричен входящ (изходящ) поток от основна дейност се движи от около XX милиона EUR през 2000 г. до около -XX милиона EUR през ПР. Най-високото си ниво достига през 2001 г. и 2002 г., но впоследствие рязко спада през 2003 г. и достига ниско ниво по време на ПР. Поради това, производството на Общността, средно погледнато, все повече прибягва до поемане на дълг, за да може да финансира текущата си дейност и инвестициите си.
(101)
Разследването показа, че потребностите от капитал на няколко от производителите от Общността претърпяват неблагоприятно въздействие поради затрудненото им финансово състояние. Макар че повечето от тези дружества са част от големи стоманодобивни дружества, потребностите от капитал не винаги се удовлетворяват на желаното равнище, тъй като в рамките на тези групи финансовите средства по принцип се насочват към най-рентабилните предприятия.
Инвестиции
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В хил. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
137
105
76
49
Източник: проверени отговори на анкетата.
(102)
Общият размер на инвестициите на производството на Общността, свързани със сходния продукт, бележи спад от около 50 % между 2000 г. и ПР. Разследването показа, че за този отрасъл е жизненоважно да се поддържа определено ниво на инвестиции, за да се запази конкурентоспособността. Повечето инвестиции са били направени с цел модернизация, а капиталовложенията с цел увеличаване на капацитета са малко. Същевременно следва да се отбележи, че инвестициите в модернизация обикновено водят до леко покачване на техническия капацитет, просто защото по-доброто оборудване води до по-голяма ефективност и има по-висока производителност отколкото предходната техника.
(103)
Между 2000 г. и ПР потреблението на Общността намалява с 8 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността намалява с 20 %. Така производството на Общността в значителна степен губи пазарен дял, докато пазарният дял на разглeждaния внос нараства с 12,8 процентниия пункта през същия период.
Заетост
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Общ брой работници
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
100
99
97
95
Източник: проверени отговори на анкетата.
(104)
Равнището на заетост в производството на Общността остава стабилно между 2000 г. и 2001 г. През следващите години то спада, което води до общо намаление от 5 % в сравнение с началото на проверявания период.
Заплати
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Заплата (в хил. EUR)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
99
102
97
94
Средна заплата на един работник (EUR)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
100
103
100
99
Източник: проверени отговори на анкетата.
(105)
По време на проверявания период средната заплата на един работник остава стабилна и така остава под нивото на инфлацията. Като се има предвид, че заетостта през този период спада, както е видно от предходната таблица, общите разходи за заплати също са намалели.
Производителност
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Продукция (в метрични тонове) a)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Заетост б)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Производителност a)/б)
160,4
166,9
163,9
164,2
166
Индекс 2000 г. = 100
100
104
102
102
103
Източник: проверени отговори на анкетата.
(106)
Производителността на работната сила в производството на Общността, отчетена като продукция на едно заето лице на година, отначало бележи нарастване с 4 % от 2000 г. до 2001 г., след което спада с около 2 % между 2001 г. и 2002 г. и отново се покачва през 2003 г. и ПР. В края на проверявания период производителността е с 3 % по-висока от регистрираната в началото на периода. Увеличението на производителността може донякъде да се обясни с осъществените инвестиции, насочени към повишаване на ефективността на съществуващото оборудване, както бе посочено в съображение 102 по-горе.
(107)
Що се отнася до влиянието върху производството на Общността на размера на действителния дъмпингов марж, предвид на обема и цените на вноса от въпросните държави, затова влиянието не може да се счита за пренебрежимо, особено на прозрачните и поради това високочувствителни към цената пазари като този на разглеждания продукт.
(108)
Както бе обяснено по-горе, мерките върху вноса на ЛЕЗОС с ширина над 500 mm с произход от Русия са в сила по време на целия проверяван период. Следва да се припомни, обаче, че това се отнася само до част от разглеждания от настоящото разследване продукт, тъй като настоящото производство се отнася до ЛЕЗОС от всички ширини от Русия, но и до тези с произход от САЩ. Така че производството на Общността само частично се е възстановило, тъй като впоследствие то бе изправено и пред нарасналия дъмпингов внос на ЛЕЗОС от всички ширини от Русия и САЩ.
4. Развитие на ситуацията след периода на разследването
(109)
Някои заинтересовани страни заявиха, че след периода на разследването са настъпили важни промени и че тези промени следва да бъдат взети предвид при анализа, тъй като те щели да направят налагането на мерките очевидно неуместно. По-конкретно тези твърдения се отнасят до нарастването на продажните цени на производството на Общността за сходния продукт, както и закриването на завода на един от заявителите след края на периода на разследването.
(110)
Първо следва да се отбележи, че съгласно член 6, параграф 1 от основния регламент, информацията, отнасяща се до период, по-късен от периода на разследването, обикновено не следва да се взима предвид. Причината за това е, че трябва да се установят съответните факти и те да се проверят по време на ограничен и конкретно посочен период от време, за да се гарантира, че резултатите от разследването ще бъдат представителни и надеждни, както и защото в противен случай разследването би могло ненужно да се удължи на основанието, че събраните за даден период факти, т.е. периода на разследването, не отразяват ситуацията, която преобладава на по-късен етап.
(111)
От текста от основния регламент следва, че събитията, настъпили след периода на разследването, следва да се вземат предвид единствено, ако те са изключителни по своя характер и наистина биха направили налагането на мерките очевидно неуместно. Този подход бе потвърден и от Европейския първоинстанционен съд (8).
(112)
Бе изтъкнато, че производството на Общността е обявило увеличение на цените след периода на разследването и че това увеличение на цените е било изключително по своя характер, тъй като е било определено в пресата като необичайно голямо.
(113)
Службите на Комисията събраха действителни данни и развитието на средната продажна цена на Общността на пазара на Общността е представено в дадената по-долу таблица:
Средна продажна цена
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
април-декември
2004 г.
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
111
106
99
104
(114)
От горната таблица е видно, че ако цените наистина са се увеличили след периода на разследването, това увеличение на цените далеч не е необичайно голямо. Всъщност средната цена през последните 3 тримесечия на 2004 г. е нараснала с едва 5 % в сравнение с нивото ѝ през ПР, но цените определено не са възстановили нивата си в сравнение с предходните години.
(115)
Освен това, дори ако беше прието, че увеличението на цените наистина представлява изключително по своя характер събитие, което, да напомним, не е така в този случай, следва да се вземе предвид и развитието, след периода на разследването, на равнището на цените на другите участници на пазара на Общността, и в частност на тези от въпросните държави, както и движението на цената на суровините, за да се удостовери дали увеличението на цените наистина би направило налагането на антидъмпинговите мита очевидно неуместно. Необосновано е да се извършва по-подробен анализ в това отношение предвид едва частичното възстановяване на цените, както се вижда от изложеното по-горе. Още повече, че не се знае дали едно увеличение на цените би имало траен характер.
(116)
По-важното е, че, да припомним, вредите, претърпени от производството на Общността, не се основават изключително на равнищата на цените, а се характеризират с влошаване на съчетание от различни показатели. Следователно, всякакви възможни увеличения на цените, дори да бяха изключителни и трайни по своя характер, взети сами за себе си, не биха направили налагането на мерки неуместно, ако не са придружени от подобни промени на положението по отношение на други показатели за вредите по начин, който да се отрази на цялостната картина относно вредите.
(117)
Поради гореизложените причини се счита, че увеличението на цените на производството на Общността, което може да е настъпило след периода на разследването, не прави налагането на мерки неуместно.
(118)
Някои заинтересовани страни заявиха, че закриването на един от производителите, който е част от производството на Общността, сочи, че не е удачно да се налагат мерки, тъй като това би довело до значително намаление на производствения капацитет в Общността, което е възможно да породи недостиг на ЛЕЗОС на пазара на Общността.
(119)
В това отношение се отбелязва, че член 6, параграф 1 от основния регламент относно събития, настъпили след периода на разследването, не се отнася до определянето на интереса на Общността, което се урежда от член 21 от основния регламент. Поради това се прави препратка към съображение 174, където въпросът за производствения капацитет се разглежда в рамките на анализа на интереса на Общността.
(120)
Въпреки това следва да се потвърди, че бе обявено закриването на завода на производителя, намиращ се в Италия и че производството там ще продължи в съкратен обем от юни 2005 г. и се очаква да се прекрати напълно през септември същата година.
(121)
Освен това, дори предвиденото закриване на завод да можеше да представлява изключително събитие, трайно по своя характер, и следователно да можеше да бъде взето предвид в контекста на анализа, то само би засилило гореизложените констатации, че производството на Общността търпи вреди по време на периода на разследването, и че тази ситуация на несигурност продължава след периода на разследването.
5. Заключение относно вредите
(122)
Въпреки действащите понастоящем антидъмпингови мерки относно вноса на едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, икономическото състояние на производството на Общността значително се влоши между 2000 г. и ПР. Положителното въздействие на мерките, наложени върху едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия наистина бе намалено от появата на дъмпинговия внос на ЛЕЗОС от всички ширини от Русия и САЩ. Този внос бе значително по-маловажен в началото на проверявания период. Освен това, прави се препратка към съображение 17, където се обяснява, че антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия, са били заобикаляни чрез разрязване на рулоните от електростомана с ориентирана структура на две половини, които не надвишават 500 mm.
(123)
През този проверяван период обемът на продажбите намалява с 19 %, производството намалява с 2 %, складовите наличности бележат значително нарастване с 18 %, а пазарните дялове спадат с 8 процентни пункта. Цените на производителите от Общността на пазара на Общността са били подбивани посредством дъмпингов внос и не е било възможно да се увеличават така че да отразяват нарасналите производствени разходи по време на РП. В резултат на това отрасълът е понесъл загуби през 2003 г. и през РП. През проверявания период заетостта и инвестициите намаляват съответно с 5 % и 50 %.
(124)
По-конкретно, икономическото състояние на производството на Общността се развива, както следва. През 2001 г. на пазара на Общността се проявява по-голямо търсене и нарастващи цени. През този период производството на Общността е успяло също да повиши обема на продажбите в степен, равна на нарастването на потреблението и на продажните цени. Това е довело до състояние на рентабилност и следователно отрасълът е бил в състояние да инвестира и леко да увеличи производствения си капацитет. Въпреки че обемът на продажбите и пазарните дялове спадат през 2002 г., производството на Общността успява да запази равнището на цените си и продължи да бъде рентабилно, макар и на ниво под това от 2001 г. с оглед и на нарастващите по онова време производствени разходи.
(125)
От 2003 г. насам производството на Общността вече не е в състояние да поддържа цените си, които значително спадат, което се придружава от силен спад в обема на продажбите и пазарните дялове. Цените намаляват още повече през ПР, докато разходите остават относително стабилни. Поради това рентабилността достига драматично ниско равнище. При това равнище на загуби, просъществуването на отрасъла е изложено на риск. След периода на разследването дори ще се наложи да се закрие завод на един от производителите от Общността.
(126)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че производството на Общността е понесло съществени вреди по смисъла на член 3 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(127)
Съгласно член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от въпросните държави е станал причина за нанесените вреди на производството на Общността до степен, която позволява класифицирането им като съществени. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да оказват вреден ефект по същото време върху производството на Общността, за да се предотврати приписването на възможните вреди, причинени от тези други фактори, на дъмпинговия внос.
2. Последствия от дъмпинговия внос
(128)
Значителното нарастване на обема на дъмпинговия внос, което е повече от трикратно за проверявания период, съвпада с влошаването на икономическото състояние на производството на Общността, което се проявява, наред с друго, и като спад в обема на продажбите с около 20 % за същия период. Тъй като се отнасят само до едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, действащите мерки не бяха в състояние да защитят в достатъчна степен производството на Общността от въздействието на въпросния внос. Това е особено вярно, когато се вземе предвид горепосоченото значително нарастване на вноса на ЛЕЗОС от всички ширини, следователно, включително и тези с произход от САЩ, както и факта, че мерките относно едрогабаритните ЛЕЗОС понякога са били заобикаляни чрез разрязване на листовете, както е обяснено в съображение 17.
(129)
Отрицателното въздействие на постоянно нарастващия обем на дъмпингов внос дори се засилва от 2002 г. насам, когато потреблението на Общността спада. Всъщност през периода 2002-2003 г. дъмпинговият внос е спечелил пазарни дялове от над 5 процентни пункта, докато делът на производството на Общността е спаднал с около 7 пункта. Това рязко увеличение на дъмпинговия внос се обяснява с динамично намаляване на съответните цени по време на същия период. Дори в рамките само на една година, цените са спаднали от 1 282 на 1 049 EUR/тон, т.е. намаление от около 15 %. Това е довело до важен спад в обема на продажбите на производството на Общността за съответния период. Макар че производството на Общността първоначално се е опитало да задържи средното си равнище на цените, през 2003 г. цените въпреки това са паднали от 1 254 EUR/тон през 2002 г. на 1 189 EUR/тон. От този момент нататък отрасълът не е имал друг избор, освен да намали още цените си, за да запази обема на продажбите и пазарните си дялове през ПР. Това, обаче, е оказало пряко отрицателно въздействие върху неговата рентабилност, която става отрицателна величина и достига - 7,4 % от оборота за ПР.
(130)
Предвид ясно установеното съвпадение във времето между, от една страна, рязкото нарастване на дъмпинговия внос с постоянно намаляващи цени и, от друга страна, загубата от страна на производството на Общността на обем на продажбите, пазарни дялове и ценовата депресия, водещи до ситуацията да се работи на загуба, заключението е, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за увреждането на състоянието на производството на Общността.
3. Последствия от други фактори
(131)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредите, понесени от производството на Общността, били причинени от развитието на обменния курс USD/ЕUR, който довел до спадане на цените на вноса от САЩ. Така това положение облагодетелствало вноса от САЩ, който успял да увеличи пазарните дялове на тези вносители.
(132)
В дадената по-долу таблица е направено сравнение между движенията на обменния курс USD/ЕUR и средните цени на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обменен курс USD/ЕUR
1,082
1,116
1,068
0,894
0,860
Индекс 2000 г. = 100
100
103
99
83
79
Цена на вноса от САЩ (EUR)
1 945
1 741
1 543
1 171
1 133
Индекс 2000 г. = 100
100
90
79
60
58
(133)
От дадените по-горе данни се вижда, че няма ясна корелация между развитието на обменния курс USD/ЕUR и средните цени на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ. Наистина, през периода 2000-2002 г. цените на вноса вече намаляват с 21 %, докато обменният курс остава стабилен. Освен това дадените по-горе данни ясно сочат, че в течение на проверявания период спадът на съответните средни цени при внос (-42 %) е бил много по-силен, отколкото негативната тенденция при обменния курс (-21 %). Това е особено силно изразено в периода 2002-2003 г., когато единичните средни цени на вноса показват най-голям спад. Следователно заключението е, че въздействието на обменния курс, ако има такова, не може да се счита за съществена причина за увреждането на състоянието на производството на Общността.
Резултати от дейността на други производители от Общността
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на продажбите (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Пазарни дялове
9,2 %
8,8 %
8,3 %
8,2 %
8,3 %
Източник: отговор на анкетата, заявление, Евростат.
(134)
Дадената по-горе таблица показва, че продажбите, осъществявани от други производители от Общността на пазара на Общността намаляват с почти 20 % през проверявания период. Съответните пазарни дялове също намаляват от 9,2 % през 2000 г. на 8,3 % за периода на разследването. Така на базата на наличната информация се налага заключението, че другите производители от Общността са били в положение, сходно на това на производството на Общността и не са причинили вреди на производството на Общността.
Резултати от износа на производството на Общността
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на продажбите за износ (в тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
92
117
145
141
Източник: проверени отговори на анкетата.
(135)
Една заинтересована страна заяви, че част от вредите, претърпени от производството на Общността, могат да се припишат на резултатите от износа, осъществяван от производството на Общността. Бе изтъкнат доводът, че производството на Общността умишлено е намалило продажбите си на вътрешния национален пазар в полза на рентабилен износ за държави, които не са членки на ЕС.
(136)
Дадената по-горе таблица показва, че производството на Общността наистина увеличава износа си по време на проверявания период и особено от 2002 г. нататък. Това увеличение, обаче, следва да се разглежда по-скоро в светлината на рязкото покачване на дъмпинговия внос на пазара на Общността по време, когато потреблението спада и цените в Общността са в значителна степен депресирани. При тези обстоятелства производството на Общността реагира, за да ограничи щетите като се стреми да увеличи своя износ.
(137)
Припомня се също и че пазарът на Общността продължава да бъде естественият пазар за производството на Общността. Всъщност, през 2001 г., когато ситуацията на пазара на Общността става благоприятна, производството на Общността увеличава обема на продажбите си на вътрешния пазар, а продажбите за износ спадат.
(138)
Освен това, следва да се отбележи, че вредите, понесени от производството на Общността, се състоят не само в загуба на обем на продажбите и пазарните дялове на пазара на Общността. Те се характеризират също и със силна ценова депресия, причинена от дъмпинговия внос и значителното подбиване на цените на производството на Общността, довело до значителни финансови загуби. Сходен отрицателен ефект върху цените определено не може да се припише на увеличение на продажбите за износ на разглеждания продукт. Напротив, счита се, че е възможно нарасналият обем на продажбите за износ да е позволил на производството на Общността да се възползва от икономиите от мащаба и така да е послужил като лост по отношение на общите разходи на сходния продукт. В отсъствието на сходен по-голям износ се очаква, че загубите биха били дори по-значителни. Следователно заключението е, че вредите, претърпени от производството на Общността, не могат да се припишат на нарасналия му износ.
Недъмпингов внос от въпросните държави
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на вноса (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
124
142
223
166
Пазарни дялове
3,3 %
3,8 %
4,9 %
8,1 %
6,0 %
(139)
Недъмпинговият внос от Русия е нараснал с 66 % през проверявания период, което съответства на увеличение на пазарния дял от почти 3 процентни пункта.
(140)
В това отношение следва първо да се отбележи, че това нарастване на вноса е по-слабо изразено от увеличението на дъмпинговия внос, както е посочено в съображение 75 по-горе. На второ място, бе установено също и че равнището на цените на недъмпинговия внос е било по-високо, отколкото това на дъмпинговия внос. Още повече, че докато за недъмпинговия внос бе установен марж на подбиване в размер на 6,1 %, маржът на подбиване при дъмпинговия внос варира между 14,4 % и 26,6 %.
(141)
Поради тези причини се стигна до заключението, че влиянието на недъмпинговия внос върху състоянието на производството на Общността е било ограничено, ако изобщо е имало такова, и не може да се счита за определяща причина за увреждането на състоянието на производството на Общността.
Внос от други трети държави
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на вноса (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Пазарни дялове
15,6 %
13,3 %
16,4 %
15,4 %
12,2 %
Средна единична цена
1 370
1 477
1 581
1 525
1 509
Източник: Евростат.
(142)
Дадената по-горе таблица показва, че вносът от други трети държави спада в абсолютно изражение и като относителен дял. В същото време съответната средна продажна цена нараства. Следователно се налага заключението, че вносът от други трети държави не е допринесъл за претърпените от производството на Общността вреди.
(143)
На пазар, където търсенето намалява, се очаква, че всички пазарни участници са изправени пред спад на продажбите си. Така е било и в случая с производството на Общността. Тези продажби, обаче, спадат повече от потреблението през проверявания период. Докато производството на Общността, другите производители от Общността и другите трети държави търпят загуби на обем на продажбите и пазарен дял през проверявания период, обемът на дъмпинговия внос нараства повече от трикратно и завладява значителен пазарен дял по време на същия период. Както е видно от анализа на вредите, за проверявания период търсенето намалява с около 25 000 тона, продажбите на производството на Общността спада с около 40 000 тона, а вносът от въпросните държави нараства с около 30 000 тона.
(144)
В този контекст, дори ако е възможно спадът на търсенето да е допринесъл за намаляването на продажбите на производството на Общността, заключението е, че вредите, които се изразяват основно в загуба на пазарни дялове, ценова депресия и състояние, в което се работи на загуба, могат да се припишат на този фактор в малка степен, ако изобщо имат някакво въздействие.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(145)
В заключение, потвърждава се, че съществените вреди, понесени от производството на Общността, които се характеризират по-специално със спад на обема на продажбите, пазарните дялове и единичната продажна цена, довели до влошаване на показателите за рентабилността, са били причинени от въпросния дъмпингов внос.
(146)
Още повече, налице е ясно съвпадение във времето между рязкото нарастване на дъмпинговия внос и намаляването на обема на продажбите и на пазарния дял на производството на Общността. Ценовата депресия, причинена от дъмпинговия внос е особено ярко изразена в периода след 2002 г. Производството на Общността се е опитало да запази равнището на цените си през 2003 г., но не е имало друг избор, освен да следва ценовото равнище, наложено от дъмпинговия внос, за да поддържа определено ниво на продажби. Това е довело до положението да работи на загуба.
(147)
Не бе установено, че останалите идентифицирани фактори нарушават горепосочената причинно-следствена връзка, дори след като бе взет предвид съчетаният ефект от тяхното действие. Възможно е намалението на потреблението да е допринесло за намаляването на обема на продажбите на производството на Общността. Може, обаче, с разумна основателност да се заяви, че в отсъствието на нарастващ дъмпингов внос на ниски цени, състоянието на производството на Общността определено не би претърпяло толкова силно влияние, тъй като нямаше да е налице намаляване на пазарен дял. Счита се също и че недъмпинговият внос от Русия е оказал само ограничено отрицателно въздействие. Накрая, развитието на обменния курс USD/ЕUR не обяснява високата степен на дъмпинг, установена за САЩ и вредите, понесени от производството на Общността.
(148)
Следователно се стигна до заключението, че дъмпинговият внос с произход от въпросните държави е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(149)
Бе проучено дали, въпреки заключенията относно дъмпинга, вредите и причинно-следствената връзка, са налице неоспорими причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да се въвеждат мерки в този конкретен случай. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент, бе разгледано вероятното въздействие на налагането и неналагането на мерки по отношение на всички страни, заинтересовани от разследването.
1. Интерес на производството на Общността
(150)
Анализът на вредите показа, че в условията на лоялна конкуренция производството на Общността е жизнеспособно и рентабилно и отрасълът също така е осъществил инвестиции, за да запази своята конкурентоспособност. Такова е положението през 2001 г. и 2002 г., когато производството на Общността също в извлякло ползи от действащите антидъмпингови мерки срещу едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия и когато равнището на въпросния дъмпингов внос все още не е толкова значително, колкото по време на ПР.
(151)
Напомня се също и че през 1999 г. в този отрасъл в Общността бе осъществена широка програма за преструктуриране. Сливането на тримата жалбоподатели по онова време имаше за цел създаването на по-голямо дружество, което да може по-ефикасно да се конкурира на пазара и да осъществява повече инвестиции.
(152)
От 2002 г. насам непрестанното нарастване на дъмпинговия внос на ниски цени причини обща ценова депресия на пазара на Общността, който изпитваше и спад в потреблението. Производството на Общността започна да работи на загуба и следователно стана изключително уязвимо. Загубите станаха толкова тежки, че италианският производител обяви поетапно закриване на завода си. Развитието на пазара в Италия ясно показва до каква степен дъмпинговият внос е оказал отрицателно въздействие върху икономическото състояние на производството на Общността.
(153)
Ето защо е важно цените да се върнат на недъмпингово или най-малкото, на непричиняващо вреди равнище, за да се даде възможност на всички различни производители да участват на пазара на Общността в условията на нормална лоялна търговия. Това ще позволи на производството на Общността да се възстанови до задоволително равнище на рентабилност. Без налагането на мерки, не може да се изключи вероятността да се наложи да бъдат закрити и други заводи на производството на Общността.
(154)
В заключение, налагането на антидъмпингови мерки би дало възможност на производството на Общността да се възстанови от последствията от установения вредоносен дъмпинг.
2. Интерес на промишлените потребители от Общността
(155)
ЛЕЗОС се използват главно в производството на трансформатори за производството и разпределението на електроенергия. Производителите на трансформатори представляват отдавна наложил се отрасъл, който традиционно доставя продукцията си на големи енергопроизводители. Отрасълът на трансформаторите като цяло е собственост на големи индустриални групи, които присъстват във всички части на света. На пазара, обаче, участват и по-малки независими дружества.
(156)
Разглежданият продукт се счита за значително разходно перо за промишлените потребители, тъй като ЛЕЗОС представляват средно между 10 % и 30 % от общия размер на производствените разходи за трансформаторите.
(157)
Отговори на анкетата, придружени с документация по същество, т.е. включително цялата поискана финансова информация, бяха получени от 16 потребители. Някои други потребители също предоставиха писмени коментари, но без да прилагат подробна информация. Според предоставената от тях финансова информация, оказалите съдействие потребители биха представлявали около 30 % от общото потребление на Общността.
(158)
Промишлените потребители като цяло се противопоставиха на налагането на мерки. Първо, те твърдяха, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до прекратяване на вноса от въпросните държави и следователно би ги направило зависими от производството на Общността, за който би могло да се твърди, че също така ще се окаже в монополно положение. Освен това, те заявиха, че налагането на мерки би имало за резултат значително нарастване на цените, като по този начин ще окаже отрицателен ефект върху тяхната конкурентоспособност спрямо отрасъла на производителите на трансформатори от страни извън Общността. Накрая, те завиха, че ако бъдат наложени мерки, производството на Общността няма да разполага с достатъчно капацитет, за да задоволява търсенето на отрасъла потребител.
(159)
Преди да бъдат разгледани по-конкретно въпросите, поставени от отрасъла, потребител, на този етап е необходимо да се спомене известна обща информация, за да се направи правилна оценка на ситуацията на пазара на Общността.
(160)
Следва да се отбележи, че броят на производителите на разглеждания продукт по света е доста ограничен. Всъщност със стопанска дейност, свързана с ЛЕЗОС, се занимават само 13 производители по света. В Япония, САЩ и Русия има по двама производители, в Южна Корея, Китай и Бразилия - по един, и в Европейската общност - шестима (от които трима са свързани). Следователно Европейската общност е пазарът с най-голям брой производители. На пазара на Общността дистрибуторската мрежа на японските и американските производители е особено добре организирана, тъй като разполага със собствени сервизни центрове и/или свързани вносители в ЕС. Освен това изглежда, че само трима производители в света са в състояние да доставят някои видове от разглеждания продукт с висока магнитна проницаемост (с лазерна обработка). Тези производители се намират в ЕС, САЩ и Япония.
(161)
Припомня се, че през 1999 г. трима производители от Общността сляха дейностите си в едни холдинг (ThyssenKrupp), за да създадат по-голямо дружество, което да е в състояние да се конкурира по-ефикасно с другите производители на ЛЕЗОС на световния пазар. По онова време това сливане бе обект на подробен анализ от страна на Европейската комисия и бе одобрено.
(162)
Накрая, разследването показа, че оказалите съдействие потребители са закупували общо за ПР съответно 10 % и 15 % от техните ЛЕЗОС от руските и американските производители, за които бе установено наличието на дъмпинг. С други думи, оказалите съдействие потребители като цяло са разчитали основно на други източници на снабдяване: 75 % от техните покупки са от недъмпингови източници, от които около 60 % са стоки, закупени от производството на Общността. Само един потребител е закупувал ЛЕЗОС изключително от дъмпингови източници, но неотдавна премина на доставки от производството на Общността.
(163)
На този фон и предвид на първото твърдение на потребителите, че ще станат зависими изключително от доставките от производството на Общността, следва първо да се припомни, че целта на антидъмпинговите мита не е да се затвори пазарът на Общността за какъвто и да било внос, а да се възстанови положение на лоялна търговия като се отстрани ефектът на вредоносния дъмпинг. Поради това не се очаква вносът от въпросните държави да спре, а да продължи, макар и на недъмпингови или непричиняващи вреди ценови равнища.
(164)
Това определено е така по отношение на Русия, тъй като за основния руски осъществяващ износ производител, представляващ около 75 % от руския внос през ПР не бе установен никакъв дъмпингов марж и тъй като за другия осъществяващ износ производител бе установен само относително органичен дъмпингов марж, т.е. 11,5 %. Прави се препратка и към раздел И по-долу, където се казва, че мерките, основаващи се на констатациите на настоящото разследване, следва да заместят действащите понастоящем мерки относно едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, които варират между 14,7 % и 40,1 %. С други думи, в случая с Русия, общата тежест на антидъмпинговите мерки, определена от настоящото разследване, би била съществено по-маловажна, отколкото действащите понастоящем мерки.
(165)
В случая със САЩ, също се очаква вносът да продължи предвид постоянното търсене на пазара на Общността на специфични видове на разглеждания продукт, които се произвеждат единствено от ограничен брой доставчици по света.
(166)
Освен това се прави препратка към съображения 190-193 относно доброволните гаранции относно цената, предложени от двамата заинтересовани осъществяващи износ производители. Съгласно тези гаранции, осъществяващите износ производители се задължават да продават своя продукт на пазара на Общността над определено ценово равнище, което ще отстрани вредоносния ефект на дъмпинг. Поради това се очаква, че вносът от въпросните държави няма да се преустанови.
(167)
Тъй като се очаква вносът от въпросните държави да продължи и тъй като все пак съществуват алтернативни източници за снабдяване, твърдението, че налагането на антидъмпингови мита би поставило производството на Общността в монополно положение е лишено от основания. Още повече, че не само се очаква да продължи вносът от въпросните държави, но и този от други трети държави. Освен това, производството на Общността се състои от повече от един производител, а на пазара активно участват и други производители от Общността (които не са част от производството на Общността).
(168)
Някои страни заявиха, че монополното положение на производството на Общността би възникнало конкретно по отношение на някои специфични видове на разглеждания продукт, т.е. някои видове с висока магнитна проницаемост, които могат да се произвеждат само от много ограничен брой производители по света. В това отношение следва първо да се отбележи, че разследването стигна до заключението, че за целите на настоящото антидъмпингово производство всички видове на разглеждания продукт следва да се разглеждат като един единствен продукт. Затова разследването, включително анализа на интереса на Общността, следва да се осъществи по отношение на разглеждания продукт като цяло, а не поотделно за някои специфични видове.
(169)
Въпреки гореизложеното, вярно е, че видовете на разглеждания продукт с висока магнитна проницаемост наистина се произвеждат само от ограничен брой производители по света, т.е. един производител в САЩ, двама в Япония и един в Общността (виж по-горе). В това отношение, се припомня, че се очаква тези източници на доставки да продължат да бъдат на разположение и след налагането на мерките, включително от внос от САЩ, макар и на цени, които не са дъмпингови или вредоносни. Следователно, може да се очаква, че ще остане достатъчна степен на конкуренция и по отношение на тези специфични видове продукти.
(170)
Освен това, твърдението, че би било против интереса на Общността да се налагат мерки, защото само малко на брой дружества произвеждат тези специфични видове изделия, не може да се счита за основателна причина да се приеме, че един от тези производители, в този случай - производителят от САЩ, продава своите продукти на дъмпингови или вредоносни цени на пазара на Общността. Припомня се, че по отношение на това дружество бе определен значителен дъмпингов марж от 47,6 %. Разследването установи,че потребителите закупуват значителна част от техните продукти, включително видовете с висока магнитна проницаемост, от производството на Общността и че непрестанният ценови натиск, причиняван от дъмпинговия внос, може да доведе до закриване на заводи в Общността. В отсъствието на антидъмпингови мерки, които да премахнат отрицателното въздействие на вредоносния дъмпинг, не може да се изключи вероятността потребителите да изпаднат в изключителна зависимост от вноса, което със сигурност би навредило и на конкуренцията, и на отрасъла потребител.
(171)
Що се отнася до твърдението, че цените на разглеждания продукт на пазара на Общността ще се увеличават, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, следва да се отчита, че тъй като целта на мерките е да се премахне вредоносният дъмпинг, може да се очаква също така че налагането на мерки наистина ще доведе до общо увеличение на цените. Този ефект, обаче, се очаква да остане на умерено ниво.
(172)
Всъщност биха останали различни източници на снабдяване, които няма да бъдат засегнати от мерките и ще осигурят наличието на конкуренция. Освен това, както вече бе споменато по-горе, що се отнася до Русия предвид равнището на мерките, определени от настоящото разследване и тъй като тези мерки биха заменили досегашните мерки относно едрогабаритните ЛЕЗОС (виж съображения 194 и 195), антидъмпинговите мерки, основаващи се на настоящите констатации, като цяло биха имали по-малко въздействие от мерките, които бяха в сила през ПР. На практика, когато се прилага ниво на мерки съгласно определените от настоящото разследване относно руския внос на разглеждания продукт в Общността за ПР, антидъмпинговите мита като цяло биха били четири пъти по-малки от действително заплатените мита.
(173)
Що се отнася до вноса от САЩ, прилагайки правото за по-малкото мито, ще бъде отстранена само вредоносната част от дъмпинговия марж, което, средно погледнато, ще върне цената на вноса от САЩ на ниво, което продължава да бъде под нивото от 2002 г.
(174)
Твърдението, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до недостиг също трябва да бъде отхвърлено. Всъщност, както е посочено по-горе, вносът при всички положения се очаква да продължи, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки. Освен това, производственият капацитет на производството на Общността е по-голям от общото потребление на Общността през ПР. Освен това, ако цените на Общността бъдат възстановени до едно справедливо равнище, може да се очаква, че производството на Общността ще прехвърли продажби обратно на своя вътрешен пазар като намали продажбите за износ.
(175)
Някои заинтересовани страни заявиха, че закриването на италианския завод би намалило общия производствен капацитет на производството на Общността по отношение на разглеждания продукт, което е възможно да доведе до недостиг на пазара на Общността. Този аргумент, обаче, е нееднопосочен, тъй като той по-скоро би призовал да се предостави защита на производството на Общността срещу дъмпинговия внос, за да се предотвратят нови случаи на закриване на заводи, като по този начин се запази производственият капацитет.
(176)
Освен това, следва да се отбележи, че дори след обявеното закриване на завода, общият производствен капацитет на производството на Общността ще продължи да бъде по-голям от търсенето в Общността през ПР, както и че останалите производители възнамеряват да инвестират в своите производствени мощности, за да гарантират още повече достатъчното предлагане на пазара на Общността. Положение, при което лоялната конкуренция и нивото на цените на пазара на Общността бъдат възстановени, което ще осигури задоволителна възвръщаемост на производството на Общността, определено ще способства за осъществяването на подобни инвестиции и за връщане на продажби към пазара на Общността.
(177)
Накрая, следва да се отбележи, че повечето от гореизложените претенции вече бяха предявени от потребителите в рамките на предходните разследвания, които доведоха до налагането на антидъмпингови мерки по отношение на едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия. Въпреки тези твърдения, всички от които тогава бяха отхвърлени, тъй като или бяха намерени за неоснователни, или не бе установено да са насочени против интереса на Общността като цяло, потребителите не предоставиха каквито и да било доказателства в рамките на настоящото разследване, че тези мерки наистина са оказали отрицателното въздействие, което тогава се твърдеше, че ще окажат. Това сочи, че за мерките, основаващи се на настоящите констатации, също се очаква да не окажат значително отрицателно въздействие върху отрасъла потребител.
(178)
Поради всички гореизложени причини може да се направи изводът, че в случай на налагане на мерки, потребителите на разглеждания продукт като цяло не биха зависили изключително от производството на Общността, че в много случаи покупната цена за потребителите не би изпитала пряко влиянието на налагането на мерки или ако да, само в умерена степен, и че като цяло в бъдеще на пазара на Общността няма да настъпи недостиг на предлагане на ЛЕЗОС.
3. Интерес на несвързаните вносители
(179)
Само един несвързан вносител оказа съдействие на разследването и се противопостави на налагането на мерки с аргумента, че мерките щели да сложат край на търговската му дейност по отношение на разглеждания продукт. Тъй като това дружество се занимаваше изключително с внос на ЛЕЗОС от една от въпросните държави, може да се очаква, че то ще изпита пряко влияние от налагането на мерки. Въпреки това този вносител все пак би имал възможността да внася и от други доставчици, които не са обект на мерките. Освен това, изглежда, че около 75 % от оборота на този вносител не е свързан с разглеждания продукт. Вземайки предвид тези елементи, смята се, че би следвало да се очаква, че отрицателното въздействие от налагането на мерки би било относително ограничено. Предвид факта, че никой друг вносител не заяви, че възможното налагане на мерки би оказало неблагоприятен ефект, може да се направи заключението, че като цяло вносителите няма да претърпят съществено влияние.
(180)
Следва да се отбележи, че ниското ниво на съдействие от страна на вносителите се обяснява с факта, че потребителите внасят ЛЕЗОС предимно самостоятелно и поради това се прави препратка към дадените по-горе заключения.
4. Заключение относно интереса на Общността
(181)
Очаква се последствията от налагането на мерки да дадат на производството на Общността възможността да си възвърне обемите на реализирани с печалба продажби на пазара на Общността и по-голям пазарен дял. Бе установено, че дъмпинговият внос в голяма степен е допринесъл за поетапното закриване на завод на едно дружество, което е част от производството на Общността и предвид влошеното състояние на производството на Общността като цяло, съществува риск в отсъствието на мерки да се наложи и други производители от Общността да закрият производствени линии или дори цели производствени мощности и да съкратят част от работната си сила. Макар, че има вероятност от настъпване на някои отрицателни последствия под формата на увеличение на цените за потребителите, счита се, че този ефект ще има ограничен характер. Необходимо е да се отчете също и че е в интерес на потребителите жизнеспособни и конкурентоспособни производители от Общността да продължат да участват активно на пазар, който вече не страда от изкривявания поради нелоялни търговски практики.
(182)
Всъщност, предвид ограничените източници на доставки в света, в интерес на потребителите от Общността е и източниците на доставки в Общността да не бъдат повече омаломощавани от дъмпингов внос, който би могъл да има за резултат по-нататъшно свиване на дейността на производството на Общността, което пък би засилвало все повече зависимостта на потребителите на ЛЕЗОС от вносни материали.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(183)
Предвид заключенията, до които бе достигнато по отношение на дъмпинга, причинените вреди и интереса на Общността, налице е необходимост от налагане на мерки върху вноса на разглеждания продукт от САЩ и Русия.
1. Равнище на отстраняване на вредите
(184)
Равнището на окончателните антидъмпингови мерки трябва да бъде достатъчно, за да отстрани вредите, причинявани на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да надвишава констатираните дъмпингови маржове. Когато се изчисляваше размера на митото, необходим за премахване на последствията от вредоносния дъмпинг, беще преценено, че приетите мерки трябва да дават възможност на производството на Общността да покрива разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която би могла разумно да се постигне при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(185)
На базата на наличната информация бе предварително установено, че норма на печалба в размер на 5 % от оборота, която производството на Общността бе постигнало през 2001 г., би могла да се разглежда като подходящо ниво, за което може да се очаква, че би било реализирано от производството на Общността в отсъствието на вредоносен дъмпинг. Следва да се отбележи, че това равнище на печалба бе използвано и при определянето на маржа на вреди в рамките на разследването, довело до налагането на действащите понастоящем мерки относно ЛЕЗОС с ширина над 500 mm. След това бе определено необходимото увеличение на цените на базата на сравнение, при същото ниво на търговия, между среднопретеглената цена на вноса, установена при изчисленията на подбиването на цените, и непричиняващата вреди цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Непричиняващата вреди цена бе получена чрез коригиране на продажната цена за всяко дружество, влизащо в състава на производството на Общността, до равновесната точка между разходи и приходи и чрез прибавяне на гореспоменатата норма на печалба. След това установената при това сравнение разлика бе изразена като процент от общия размер на цената на вноса при условия на доставка CIF.
2. Окончателни мита
(186)
В светлината на гореизложеното и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, се счита, че следва да се наложат окончателни антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Русия и САЩ на нивото на най-ниските измежду маржовете на дъмпинг и вреди, съгласно правилото за по-малкото мито.
(187)
На базата на гореизложеното, предлаганите окончателни мита са, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Съединени американски щати
AK Steel Corporation
31,5 %
Всички други дружества
37,8 %
Русия
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК)
11,5 %
Viz Stal
0 %
Всички други дружества
11,5 %
(188)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за всяко от дружествата, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото за дадената държава, приложимо спрямо „всички други дружества“) се отнасят изключително до вноса на продукти с произход от въпросните държави и произведени от тези дружества и следователно - от конкретните юридически лица, упоменати в оперативната част на настоящия регламент. Внасяните продукти, произведени от друго дружество, което не е изрично посочено в оперативната част на настоящия регламент със своето име и адрес, включително лицата, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима спрямо „всички други дружества“.
(189)
Исканията за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след учредяване на ново юридическо лице за производство или продажби) следва незабавно да се отправят към Комисията заедно с цялата необходима информация, и по-специално относно промени в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния национален пазар и за износ, отнасящи се например до дадената промяна в наименованието или дадената промяна в юридически лица за производството и продажби. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
3. Гаранция
(190)
Един осъществяващ износ производител от САЩ и един от Русия предложиха гаранция относно цената съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент.
(191)
Комисията счита, че гаранциите, които AK Steel Corporation и НЛМК предложиха да поемат, могат да бъдат приети, тъй като те ще отстранят вредоносния ефект на дъмпинг. Освен това, редовните подробни отчети, които дружествата се задължиха да предоставят на Комисията, ще позволят да се извършва ефикасен мониторинг и структурата на дружествата е такава, че Комисията счита, че рискът от заобикаляне на гаранциите е сведен до минимум.
(192)
За да се осигури ефикасното зачитане и мониторинг на гаранциите, когато се подава искане за освобождаване за свободно обращение на основание на поетото задължение, освобождаването от митото ще става под условието да се представи търговска фактура, съдържаща информацията, посочена в приложението, която е необходима, за да може митницата да удостовери, че пратките съответстват на търговския документ с изискваното ниво на подробност. Когато не бъде представена такава фактура или когато тя не отговаря на представения на митницата продукт, следва да се дължи антидъмпингово мито по съответната ставка.
(193)
При подозрение за неспазване, в случай на неспазване или оттегляне от поетата ценова гаранция може да бъде наложено антидъмпингово мито, съгласно член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
И. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО ПРИ МЕЖДИННОТО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ ОТНОСНО РУСИЯ
(194)
Припомня се, че както е посочено в съображение 3 на настоящия регламент, бе започнато междинно преразглеждане, за да се даде възможност за извършването на евентуално необходими промени или отменяне на окончателните антидъмпингови мерки, наложени върху вноса от Русия на едрогабаритни ЛЕЗОС. Това се дължеше на факта, че тези продукти попадат в обхвата на продуктите, които са обект на процедурата относно вноса в Общността на листови валцовани изделия със зърнесто-ориентирана структура от силициева електростомана с произход от САЩ и Русия.
(195)
На базата на горните констатации и заключения, разследването установи, че трябва да бъдат наложени мерки относно ЛЕЗОС от всички ширини, съгласно описаното в съображение 3, с произход, наред с другото от Русия. Поради това се счита, че тъй като тези мерки също обхващат едрогабаритните ЛЕЗОС, продължаването на налагането на тези мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета, вече не е уместно и съответно следва да бъде отменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани със зърнесто-ориентирани структури с произход от Съединените американски щати и Русия, попадащи под кодове по КН 7225 11 00 (продукти с ширина 600 mm или повече) и 7226 11 00 (продукти с ширина по-малка от 600 mm).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо, преди обмитяването, върху нетната цена с условие на доставка „освобождаване на границата на Общността“ на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Съединени американски щати
AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio
31,5 %
A669
Всички други дружества
37,8 %
A999
Русия
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk
11,5 %
A670
Viz Stal - 28, Kirov Street, Ekaterinburg
0 %
A516
Всички други дружества
11,5 %
A999
3. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митническото облагане.
Член 2
1. Вносът, деклариран за освобождаване за свободно обращение, се освобождава от антидъмпинговите мита, наложени по силата на член 1, при условие че са произведени, изпратени и фактурирани от дружествата, от които Комисията е приела предложеното поемане на гаранции и чиито имена са посочени в съответното решение на Комисията, с актуалните изменения, и които са били внесени в съответствие с разпоредбите на същото решение на Комисията или регламент.
2. Вносът, упоменат в параграф 1 се освобождава от антидъмпинговото мито, при условие че:
а)
декларираните и представени на митницата стоки съответстват точно на продукта, описан в член 1, параграф 1;
б)
търговска фактура, съдържаща поне данните, посочени в приложението е представена на митническите органи на държавите-членки при представянето на декларацията за освобождаване за свободно обращение.
в)
стоките, декларирани и представени на митницата, съответстват точно на описанието в търговската фактура.
Член 3
Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета се отменя.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 август 2005 година.
REGOLAMENTO (CE) n. 1371/2005 DEL CONSIGLIO,
del 19 agosto 2005,
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di lamiere e nastri di acciai al silicio detti magnetici, laminati a freddo e a grani orientati originari degli Stati Uniti e della Russia e che abroga il regolamento (CE) n. 151/2003 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di lamiere dette magnetiche, a grani orientati, originarie della Russia
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995 (1), relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (regolamento di base), in particolare l'articolo 9 e l'articolo 11, paragrafo 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Apertura
(1)
Il 28 maggio 2004, la Commissione ha annunciato, con un avviso (avviso di apertura) pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2), l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nella Comunità di lamiere e nastri di acciai al silicio detti magnetici, laminati a freddo e a grani orientati originari degli Stati Uniti e della Russia e l'apertura di un riesame intermedio relativo al dazio antidumping istituito sulle importazioni di alcune lamiere, dette «magnetiche», a grani orientati, di larghezza superiore a 500 mm, originarie della Russia.
(2)
Il procedimento antidumping è stato avviato in seguito ad una denuncia presentata il 13 aprile 2004 dall'Associazione europea della siderurgia (Eurofer o il denunciante) per conto di produttori che rappresentano una quota maggioritaria, in questo caso pari a oltre il 90 %, della produzione comunitaria complessiva di lamiere e nastri di acciai al silicio detti magnetici, laminati a freddo e a grani orientati. La denuncia conteneva elementi di prova di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del pregiudizio notevole da esse derivante, elementi considerati sufficienti per giustificare l'apertura di un procedimento.
(3)
Il riesame intermedio è stato avviato dalla Commissione di propria iniziativa, ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, per verificare l'eventuale necessità di modifica o abrogazione delle misure antidumping definitive istituite dal regolamento (CE) n. 151/2003 del Consiglio sulle importazioni di alcune lamiere, dette magnetiche, a grani orientati, di larghezza superiore a 500 mm, originarie della Russia (3). La necessità di modifica o di abrogazione può sorgere dal fatto che i prodotti sui quali sono state istituite le misure di cui al regolamento (CE) n. 151/2003 rientrano nelle categorie di prodotto oggetto del procedimento relativo alle importazioni nella Comunità di lamiere e nastri di acciai al silicio detti magnetici, laminati a freddo e a grani orientati originari degli Stati Uniti e della Russia.
2. Parti interessate dal procedimento
(4)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento i produttori esportatori della Russia e degli Stati Uniti, gli importatori operatori commerciali e gli utilizzatori notoriamente interessati, come pure i rappresentanti dei paesi esportatori interessati e i produttori comunitari all'origine della denuncia. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(5)
I produttori esportatori russi e statunitensi, nonché i produttori, gli importatori operatori commerciali e gli utilizzatori comunitari hanno comunicato le loro osservazioni per iscritto. Tutte le parti che ne hanno fatto richiesta entro il termine di cui sopra, dimostrando di avere particolari motivi per chiedere di essere sentite, hanno avuto l'opportunità di essere sentite.
3. Questionari
(6)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre imprese che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura.
(7)
Un produttore esportatore statunitense e le relative controllate nella Comunità e due produttori esportatori russi e le relative controllate nella Comunità hanno risposto al questionario, così come quattro produttori comunitari, 16 utilizzatori e un importatore non collegato ad un produttore esportatore nei paesi in questione.
(8)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione del dumping, del pregiudizio da esso derivante e dell'interesse della Comunità. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
Produttori comunitari
-
ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, Francia
-
ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Italia
-
ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Germania
-
Orb Electrical Steels Limited, Newport, Regno Unito
Utilizzatori comunitari
-
Areva SA, Parigi, Francia
-
Specialacciai srl, Novi Ligure, Italia
Produttori esportatori russi
-
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK), Lipetsk
-
VIZ Stal, Ekaterinburg
Produttori esportatori statunitensi
-
AK Steel Corporation, Butler, Pennsylvania
Importatori collegati nella Comunità
-
AK Steel BV, Oosterhout, Paesi Bassi
-
AK Steel GmbH, Colonia, Germania
-
AK Steel Ltd., Baldock, Regno Unito
-
AK Steel s.r.l., Genova, Italia
-
Duferco Commerciale SpA, Genova, Italia
-
Duferco GmbH, Mülheim, Germania
Esportatori collegati fuori dalla Comunità
-
Duferco SA, Lugano, Svizzera
-
Stinol AG, Lugano, Svizzera
(9)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2003 e il 31 marzo 2004 (periodo dell'inchiesta). L'analisi delle tendenze pertinenti per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1ogennaio 2000 e la fine del periodo dell'inchiesta (il periodo in esame).
4. Misure in vigore
(10)
Con il regolamento (CE) n. 151/2003 del Consiglio, sono stati istituiti dazi antidumping definitivi sulle importazioni dalla Russia di alcune lamiere, dette magnetiche, a grani orientati, di larghezza superiore a 500 mm (lamiere magnetiche larghe), al termine di un'inchiesta avviata ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. Il regolamento prevedeva un'aliquota di dazio antidumping del 14,7 % per la VIZ-Stal e del 40,1 % per la NMLK e per le importazioni del prodotto in esame effettuate da altre società russe (aliquota di dazio residuo).
(11)
Con il regolamento (CE) n. 1000/2004 della Commissione (4), nel quadro del procedimento antidumping relativo alle importazioni di lamiere magnetiche larghe originarie della Russia, sono stati accettati impegni dalla NLMK e dalla Viz Stal e dalle società di vendita collegate per un periodo di sei mesi, fino al 20 novembre 2004. Tali impegni sono stati accettati per adeguare temporaneamente le misure antidumping, che sono state estese alle importazioni nei 10 nuovi Stati membri in seguito all'allargamento dell'Unione europea il 1o maggio 2004, in modo da evitare che l'applicazione immediata delle misure nei 10 nuovi paesi avessero effetti improvvisi ed eccessivamente negativi per gli importatori e gli utilizzatori. Con il regolamento (CE) n. 1995/2004 della Commissione (5), gli impegni sono poi stati accettati per altri sei mesi, fino al maggio 2005, in quanto i motivi per accettarli non erano venuti meno.
5. Misure provvisorie
(12)
Considerata la necessità di esaminare ulteriormente alcuni aspetti dell'inchiesta e a causa della sovrapposizione con il riesame intermedio di cui al considerando (3), la Commissione ha deciso di continuare l'inchiesta senza l'istituzione di misure provvisorie.
(13)
Tutte le parti interessate sono state informate delle conclusioni provvisorie ed è stato inoltre fissato un termine entro il quale potessero presentare osservazioni in merito. Le osservazioni presentate sono state esaminate, tenendo conto delle richieste giustificate ed eventualmente modificando le conclusioni.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14)
Il prodotto in esame è costituito da lamiere e nastri di acciai al silicio detti magnetici, laminati a freddo e a grani orientati (lamiere al silicio a grani orientati) di tutte le larghezze, classificati ai codici NC 7225 11 00 (di larghezza uguale o superiore ai 600 mm) e 7226 11 00 (di larghezza inferiore ai 600 mm). I codici NC vengono forniti a titolo puramente indicativo.
(15)
Le lamiere al silicio a grani orientati sono prodotte da rotoli (coils) laminati a caldo di acciaio al silicio di diversi spessori, in cui i grani sono orientati in modo uniforme per migliorare la conduttività magnetica. I difetti a livelli di conduttività sono chiamati perdite; la presenza di basse perdite indica che il prodotto è di qualità. Dal punto di vista del mercato, i prodotti si suddividono tipicamente in prodotti ad alta permeabilità, o ad alta conduttività, e prodotti standard. A parità di spessore della lamiera, i prodotti ad alta permeabilità sono caratterizzati da perdite minori. Attraverso il processo di taglio, le lamiere di acciaio al silicio a grani orientati possono essere adeguate alle necessità del cliente. Il prodotto in esame è utilizzato dai produttori di apparecchi e trasformatori elettromagnetici per la costruzione di generatori e distributori elettrici.
(16)
Nonostante le differenze di permeabilità, di spessore e di larghezza, tutti i tipi di lamiere al silicio a grani orientati hanno le stesse caratteristiche di base fisiche e tecniche e gli stessi impieghi fondamentali.
(17)
L'inchiesta di riesame relativa alle lamiere magnetiche larghe, di cui al paragrafo (3), ha evidenziato che, in un certo numero di casi le misure antidumping in vigore, di cui al paragrafo (10), venivano eluse tagliando i rotoli di acciaio magnetico a grani orientati prima dell'esportazione nella Comunità. Tradizionalmente, gli utilizzatori comunitari acquistavano le lamiere magnetiche larghe, per poi tagliarle secondo necessità. Dopo l'istituzione delle misure, però, il prodotto veniva tagliato dai produttori o dagli esportatori prima dell'esportazione, in modo tale che la larghezza non superasse i 500 mm e che il prodotto non rientrasse nella categoria di prodotti oggetto delle misure.
(18)
Un produttore esportatore ha affermato che le lamiere al silicio a grani orientati strette (ovvero, secondo tale produttore esportatore, di larghezza inferiore ai 500 mm) vanno tenute distinte dalle lamiere al silicio a grani orientati larghe (di larghezza uguale o superiore ai 500 mm), poiché queste ultime non possono essere sostituite da quelle strette e sono soggette ad un diverso tipo di concorrenza. L'argomentazione relativa al diverso tipo di concorrenza si basa sul fatto che gli utilizzatori finali ordinano ed acquistano direttamente le lamiere al silicio a grani orientati della larghezza desiderata, per evitare il costo del taglio, piuttosto che acquistare rotoli di larghezza superiore a quella adatta ai propri processi produttivi e procedere quindi direttamente al taglio oppure ricorrere a ditte specializzate.
(19)
L'argomentazione della non intercambiabilità si basa sul fatto che, anche se le lamiere strette possono essere sostituite da lamiere larghe che poi vengono tagliate, il contrario non è ovviamente possibile. L'esportatore in questione ha fatto riferimento al procedimento relativo ad alcuni tipi di calzature con tomaie di materie tessili originarie della Repubblica popolare cinese e dell'Indonesia (6), in cui si argomenta che le scarpe per uso interno non possono essere utilizzate all'esterno e quindi devono essere considerate un prodotto diverso.
(20)
Nel quadro di tale procedimento, la Commissione aveva concluso che le calzature per uso interno e le calzature per uso esterno costituiscono prodotti diversi, in quanto le prime possiedono caratteristiche fisiche di base che le rendono inadatte all'uso esterno. Nel caso in oggetto, la situazione è diversa perché l'inchiesta ha concluso che, indipendentemente dalla larghezza, le lamiere al silicio a grani orientati sono dello stesso materiale ed hanno caratteristiche di base uguali e utilizzazioni finali paragonabili. Va inoltre osservato che, nel quadro di un'inchiesta antidumping, anche una intercambiabilità parziale tra prodotti è sufficiente per considerare tali prodotti un prodotto unico e che, nel caso delle lamiere al silicio a grani orientati, come indicato al considerando (17), tale intercambiabilità sussiste.
(21)
La seconda obiezione sollevata dal produttore esportatore in questione si basa sull'osservazione che gli utilizzatori finali preferiscono usare lamiere con una larghezza che corrisponde alle loro necessità produttive. È però emerso che, come procedura standard, alcuni utilizzatori finali tagliano il materiale oppure acquistano in Russia lamiere tagliate approssimativamente, senza dover versare alcun dazio antidumping, per poi tagliarle in modo più preciso e adatto alle proprie esigenze. Inoltre, l'esistenza nella Comunità di società di taglio e di centri di servizi relativi all'acciaio indica che le lamiere al silicio a grani orientati non sempre escono dalle fabbriche nelle dimensioni richieste dagli utilizzatori finali. Pertanto, le obiezioni sollevate dal produttore esportatore in questione sono state respinte.
(22)
La Commissione conclude che, ai fini del presente procedimento antidumping, tutti i tipi del prodotto in esame sono considerati un unico prodotto.
2. Prodotto simile
(23)
L'inchiesta ha dimostrato che il prodotto esportato nella Comunità dalla Russia e dagli Stati Uniti, quello prodotto e venduto sul mercato interno russo e statunitense e quello fabbricato e venduto nella Comunità dai produttori comunitari presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse applicazioni, e sono stati pertanto considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Metodo generale
(24)
Per quanto riguarda la determinazione del valore normale, la Commissione ha esaminato in primo luogo se le vendite totali del prodotto in esame effettuate da ciascun produttore esportatore sul mercato interno fossero rappresentative rispetto alle sue esportazioni totali nella Comunità. In conformità dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, le vendite effettuate sul mercato interno sono considerate rappresentative quando, per ciascun produttore esportatore, il loro volume totale corrisponde ad almeno il 5 % del volume totale delle esportazioni nella Comunità.
(25)
Per ciascuno dei tipi di prodotto in esame venduti dai produttori esportatori sui rispettivi mercati interni e considerati direttamente comparabili ai tipi di prodotto in esame venduti per l'esportazione nella Comunità, si è esaminato se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite interne dei diversi tipi di lamiere al silicio a grani orientati sono state considerate sufficientemente rappresentative se, nel periodo dell'inchiesta, il loro volume complessivo è stato pari ad almeno il 5 % del volume totale delle vendite di lamiere al silicio a grani orientati di tipo comparabile esportate nella Comunità.
(26)
Successivamente, la Commissione ha esaminato se le vendite di ciascun tipo di prodotto effettuate sul mercato interno da ciascun produttore esportatore potessero considerarsi realizzate nel corso di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base, controllando, per ciascun tipo, la percentuale di vendite remunerative ad acquirenti indipendenti.
(27)
Se il volume delle vendite di un tipo di lamiere al silicio a grani orientati effettuate a prezzi netti pari o superiori al costo di produzione calcolato rappresentava l'80 % o più del volume complessivo delle vendite e la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite sul mercato interno realizzate durante il periodo dell'inchiesta, remunerative o meno. Se il volume delle vendite remunerative di un dato tipo di lamiere al silicio a grani orientati rappresentava l'80 % o meno del volume complessivo delle vendite di quel tipo o se la media ponderata del prezzo di tale tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle vendite remunerative solamente di quel tipo di prodotto, purché tali vendite rappresentassero il 10 % o più del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto. Se il volume delle vendite remunerative di un determinato tipo di lamiere al silicio a grani orientati era inferiore al 10 % del volume complessivo delle vendite di quel tipo di prodotto, si è considerato che il volume delle vendite di tale tipo di prodotto fosse insufficiente per poter stabilire il valore normale sulla base del prezzo sul mercato interno.
(28)
Ogni volta che, per stabilire il valore normale, non si sono potuti utilizzare i prezzi sul mercato interno di un determinato tipo di prodotto in esame venduto da un produttore esportatore, si è dovuto ricorrere a un metodo diverso. La Commissione ha quindi fatto ricorso ad un valore normale costruito. In conformità dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, il valore normale è stato costruito, per ciascun produttore esportatore, sommando ai costi di produzione, eventualmente adeguati, dei tipi di prodotto esportati, un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita e per il profitto.
2. Stati Uniti d'America
(29)
Per quanto riguarda l'unico produttore esportatore che ha collaborato, le vendite sul mercato interno del prodotto in esame non possono essere considerate effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, poiché tali vendite sono state effettuate nella maggioranza dei casi, oltre il 90 %, ad un prezzo inferiore al costo unitario di produzione. Inoltre, durante il periodo dell'inchiesta, la media ponderata dei prezzi di vendita sul mercato interno è risultata essere inferiore alla media ponderata del costo unitario di produzione.
(30)
Pertanto, per determinare il valore normale non è stato possibile utilizzare i prezzi del prodotto in esame praticati dal produttore esportatore sul mercato interno. II valore normale è stato pertanto costruito in conformità dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(31)
Il valore normale è stato costruito sommando ai costi di produzione del produttore esportatore le spese generali, amministrative e di vendita e un margine di profitto. L'entità delle spese generali, amministrative e di vendita e il margine di profitto corrispondono a quelli che il produttore esportatore in questione ha sostenuto sul mercato interno, nel corso di normali operazioni commerciali, per la produzione e la vendita di prodotti appartenenti alla stessa categoria generale di prodotti siderurgici, in conformità dell'articolo 2, paragrafo 6, lettera b, del regolamento di base.
(32)
Il costo di produzione è stato calcolato per ogni tipo di prodotto sulla base della qualità dell'acciaio, dello spessore della lamiera e del fatto che il prodotto sia stato venduto tagliato o non tagliato. Nel primo caso, è stato aggiunto il costo del taglio.
(33)
I prezzi all'esportazione sono stati quindi determinati in base ai prezzi pagati o pagabili per il prodotto in esame venduto per l'esportazione nella Comunità, conformemente all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(34)
Il produttore esportatore in questione non ha venduto il prodotto in esame direttamente ad acquirenti indipendenti nella Comunità; tutte le vendite sono infatti risultate effettuate tramite le controllate presenti nella Comunità. Pertanto, è stato necessario costruire il prezzo all'esportazione, calcolandolo, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, in base al prezzo al quale il prodotto è rivenduto ad un acquirente indipendente nella Comunità e applicando adeguamenti per tenere conto di tutti i costi sostenuti dagli importatori collegati tra l'importazione e la rivendita, comprese le spese generali, amministrative e di vendita e un ragionevole margine di profitto.
(35)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, allo stadio franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale, sono stati applicati gli adeguamenti del caso per tener conto delle differenze che, in base a quanto affermato e dimostrato, incidevano sui prezzi e sulla loro comparabilità, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Nella fattispecie, sono stati applicati, ove opportuno e giustificato, adeguamenti per spese di trasporto, assicurazione, credito, spese bancarie e commissioni, dazi all'importazione e costi di taglio.
(36)
L'adeguamento relativo ai costi del taglio è stato necessario per poter confrontare in modo appropriato i diversi tipi di lamiere al silicio a grani orientati: le lamiere della larghezza del rotolo vendute nella Comunità in questa forma; le lamiere della larghezza del rotolo vendute nella Comunità dopo essere state tagliate; le lamiere importate già tagliate vendute nella Comunità in questa forma e le lamiere importate già tagliate vendute nella Comunità dopo essere state sottoposte ad un ulteriore taglio, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera k, del regolamento di base.
(37)
In conformità dell'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato, per ogni tipo di prodotto, in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata dei prezzi all'esportazione, calcolate come indicato sopra.
(38)
Il calcolo del margine di dumping, espresso come percentuale del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, ha dato il seguente risultato:
AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 %
(39)
Il margine di dumping residuo applicabile all'esportatore noto statunitense che ha deliberatamente scelto di non collaborare all'inchiesta deve essere fissato al livello del più alto margine registrato per le vendite nella Comunità dei tipi di prodotto rappresentativi dal produttore che ha collaborato, e quindi al 60,6 %.
3. Russia
(40)
Il valore normale è stato calcolato in base al metodo generale di cui ai paragrafi da (24) a (28).
(41)
Per l'unico tipo di lamiere al silicio a grani orientati per cui solo una quantità compresa tra l'80 % e il 10 % delle vendite sul mercato interno effettuate in quantità sufficienti sono risultate essere state realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale è stato calcolato in base al prezzo effettivo praticato sul mercato interno, corrispondente alla media ponderata dei prezzi delle vendite sul mercato interno del tipo in questione effettuate, durante il periodo dell'inchiesta, nel corso di normali operazioni commerciali.
(42)
Per i restanti tipi di prodotto, per i quali le vendite sul mercato interno non sono risultate rappresentative, il valore normale è stato costruito in conformità dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base. In conformità dell'articolo 2, paragrafo 6, prima frase, del regolamento di base, il valore normale è stato costruito sommando ai costi di produzione dei tipi esportati un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita e un congruo margine di profitto, sulla base dei dati effettivi riguardanti la produzione e le vendite del prodotto simile, nel corso di normali operazioni commerciali, da parte del produttore esportatore oggetto dell'inchiesta.
(43)
Le vendite per l'esportazione alla Comunità sono state effettuate sia direttamente ad acquirenti indipendenti sia attraverso una società collegata in Svizzera. Nel secondo caso, il prezzo all'esportazione è stato determinato in base al prezzo a cui il prodotto è stato rivenduto al primo acquirente indipendente nella Comunità.
(44)
Il produttore esportatore ha obiettato che i prodotti importati nella Comunità e originari della Russia non possono essere confrontati con i prodotti fabbricati nella Comunità, a causa delle differenze di qualità; le lamiere al silicio a grani orientati prodotte dal produttore esportatore in questione avrebbero maggiori difetti di superficie e maggiori perdite e apparterrebbero in una certa misura a categorie diverse. Il produttore esportatore ha pertanto chiesto un adeguamento relativo alle differenze di qualità.
(45)
Per il calcolo dei margini di dumping, il confronto è fatto tra tipi di prodotto che appartengono alla stessa categoria dal punto di vista della qualità dell'acciaio e delle perdite. Gli standard statunitensi e russi sono stati confrontati con quelli europei, tenendo conto di tutte le caratteristiche pertinenti. Inoltre, il confronto è stato effettuato al livello di produzione e di vendita di materiale di prima qualità. La richiesta di adeguamento relativo a differenze di qualità avanzata da un produttore esportatore è stata pertanto respinta. Lo stesso approccio metodologico è stato seguito per il calcolo delle sottoquotazioni di cui ai considerandi da (78) a (83).
(46)
Il valore normale e il prezzo all'esportazione sono stati messi a confronto a livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Per garantire un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, si è tenuto conto, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze inerenti ai fattori che, secondo quanto affermato e dimostrato, influivano sui prezzi e sulla loro comparabilità. Per questo motivo, sono stati applicati adeguamenti relativi a trasporto, imballaggio, credito e relative commissioni bancarie e imposte indirette. Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera i), del regolamento di base, sono inoltre stati applicati adeguamenti nei casi in cui le vendite all'esportazione erano state effettuate attraverso una società collegata situata in un paese diverso dalla Comunità.
(47)
Il produttore esportatore ha segnalato errori materiali nei calcoli; dopo una verifica, la segnalazione è stata accolta e i calcoli sono stati corretti.
(48)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata dei valori normali di ciascun tipo del prodotto in esame esportato nella Comunità è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi all'esportazione del tipo corrispondente del prodotto in esame.
(49)
Il confronto ha rivelato l'esistenza di pratiche dumping da parte del produttore esportatore che ha collaborato. Il margine di dumping, espresso in percentuale del prezzo all'importazione cif, frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è il seguente:
NLMK, Lipetsk: 11,5 %
(50)
Nonostante le vendite sul mercato interno del prodotto in esame siano state rappresentative, esse non possono essere considerate realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, in quanto effettuate, nella maggioranza dei casi - pari a oltre il 90 % del volume delle vendite oggetto dell'inchiesta - ad un prezzo inferiore al costo unitario di produzione. Inoltre, durante il periodo dell'inchiesta, la media ponderata dei prezzi di vendita sul mercato interno è risultata essere inferiore alla media ponderata del costo unitario di produzione.
(51)
Poiché, per determinare il valore normale del prodotto in esame non è stato possibile usare i prezzi praticati dal produttore esportatore sul mercato interno, esso è stato costruito a norma dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(52)
Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 6, prima frase, del regolamento di base, il valore normale è stato costruito calcolando i costi complessivi di produzione sostenuti dal produttore esportatore, ovvero sommando ai costi di fabbricazione le spese generali, amministrative e di vendita e un congruo margine di profitto, sulla base dei dati effettivi attinenti alla produzione e alla vendita da parte del produttore esportatore oggetto dell'inchiesta.
(53)
Va osservato che nel periodo dell'inchiesta, la Viz Stal ha acquistato le principali materie prime, ovvero rotoli e nastri laminati a caldo, da due fornitori, la US Steel Kosice e la società russa Magnitogorsk. Nell'inchiesta relativa alle lamiere magnetiche larghe, di cui al considerando (10), è emerso che i rapporti tra quest'ultima società e la Viz Stal erano particolarmente stretti e che i prezzi di acquisto praticati non potevano essere considerati attendibili. A tale proposito, per determinare i costi di produzione e in particolare il costo delle principali materie prime, la Commissione si è basata solamente sul prezzo dei rotoli acquistati presso il produttore slovacco non collegato US Steel Kosice. Al prezzo DAF frontiera slovacca sono stati aggiunti i costi del trasporto fino a Ekaterinburg, dell'assicurazione e, sulla base delle condizioni di pagamento, i costi del credito. In base a tale calcolo, per il produttore esportatore in questione, i rotoli laminati a caldo rappresentano il 61,4 % del costo totale di produzione delle lamiere al silicio a grani orientati.
(54)
Il costo di produzione complessivo è stato calcolato per ogni tipo di prodotto pertinente, sulla base della qualità dell'acciaio, dello spessore della lamiera e del fatto che il prodotto sia stato venduto tagliato o non tagliato; in quest'ultimo caso, è stato aggiunto il costo del taglio.
(55)
La Viz Stal non ha venduto il prodotto in esame direttamente ad acquirenti indipendenti nella Comunità. Poiché tutte le vendite sono risultate effettuate tramite le controllate presenti nella Comunità, è stato necessario costruire il prezzo all'esportazione, calcolandolo, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, in base al prezzo al quale il prodotto è stato rivenduto agli acquirenti indipendenti e applicando adeguamenti per tutti i costi sostenuti, tra l'importazione e la rivendita, dagli importatori collegati in questione, incluse le spese generali, amministrative e di vendita e un congruo margine di profitto, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base.
(56)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, allo stadio franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale, sono stati applicati gli adeguamenti del caso per tener conto delle differenze che, in base a quanto affermato e dimostrato, incidevano sui prezzi e sulla loro comparabilità, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Nella fattispecie, sono stati applicati adeguamenti, ove opportuno e giustificato, per spese di trasporto, assicurazione, movimentazione, spese bancarie, credito e relative commissioni bancarie, dazi all'importazione e costi relativi al taglio.
(57)
Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera k, del regolamento di base, l'adeguamento relativo al taglio è stato necessario per poter confrontare in modo appropriato i diversi tipi di lamiere al silicio a grani orientati: le lamiere della larghezza del rotolo vendute nella Comunità in questa forma; le lamiere della larghezza del rotolo vendute nella Comunità dopo essere state tagliate; le lamiere importate già tagliate e vendute nella Comunità in questa forma e le lamiere importate già tagliate e vendute nella Comunità dopo essere state tagliate ulteriormente.
(58)
In conformità dell'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato, per ogni tipo di prodotto, in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata dei prezzi all'esportazione, calcolate come indicato sopra.
(59)
Per quanto concerne le esportazioni effettuate nella Comunità dal produttore esportatore in questione, non sono emerse pratiche di dumping.
(60)
Tale conclusione di assenza di dumping riguarda sia i rotoli interi che quelli tagliati di tutti i tipi di prodotto, e quindi riguarda tanto le lamiere al silicio a grani orientati larghe quanto quelle strette.
(61)
La collaborazione da parte dei produttori esportatori è stata elevata, in quanto gli importatori che hanno collaborato sono responsabili di tutte le importazioni nella Comunità. Per un produttore esportatore russo, il margine di dumping individuato nel periodo dell'inchiesta è stato pari all'11,5 %, mentre per l'altro produttore esportatore che ha collaborato, non sono emerse pratiche di dumping. Il margine di dumping residuo è stato quindi fissato al livello del margine di dumping riscontrato per l'unico produttore esportatore le cui esportazioni nella Comunità sono risultate oggetto di dumping.
D. INDUSTRIA COMUNITARIA
1. Produzione comunitaria
(62)
Nella Comunità, ci sono sei produttori che fabbricano lamiere al silicio a grani orientati. I tre produttori comunitari che hanno sporto denuncia sono attivi in Germania, Francia e Italia e appartengono allo stesso gruppo. Gli altri produttori si trovano in Polonia, nella Repubblica ceca e nel Regno Unito.
(63)
L'inchiesta ha permesso di concludere che i suddetti sei produttori costituiscono la totalità della produzione comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
2. Definizione dell'industria comunitaria
(64)
Oltre ai tre produttori comunitari (collegati) che hanno sporto denuncia, un quarto produttore comunitario ha collaborato all'inchiesta. La produzione complessiva delle quattro società rappresenta circa il 90 % della produzione comunitaria complessiva del prodotto in esame.
(65)
Si considera pertanto che questi quattro produttori comunitari costituiscano l'industria comunitaria, ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1 e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base; nel presente documento, ci si riferirà a loro come industria comunitaria.
(66)
Per quanto concerne gli altri due produttori comunitari, uno non ha fornito informazioni e l'altro, pur avendo sostenuto il procedimento, non ha potuto essere considerato parte dell'industria comunitaria in quanto ha fornito solo informazioni di base relative alla produzione e alle vendite.
E. PREGIUDIZIO
1. Consumo comunitario
(67)
Il consumo comunitario è stato calcolato in base alle vendite sul mercato comunitario effettuate da a) l'industria comunitaria, b) gli altri produttori comunitari, i quali hanno fornito alcune informazioni di carattere generale e c) le importazioni nel mercato comunitario originarie di tutti i paesi terzi registrate da Eurostat, tenendo conto dei dati presentati dai produttori esportatori dei paesi in questione che hanno collaborato.
(68)
Sulla base di tali dati, il consumo ha evidenziato il seguente andamento:
2000
2001
2002
2003
Periodo dell'inchiesta
Consumo comunitario (tonnellate)
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Indice: 2000 = 100
100
108
96
92
92
Fonte: risposte al questionario sottoposte a verifica, informazioni fornite da un altro produttore comunitario e informazioni presenti nella denuncia e in Eurostat.
(69)
Il consumo comunitario è aumentato dell'8 % tra il 2000 e il 2001, per poi diminuire in misura significativa e continua (15 %). Nel periodo in esame, il calo complessivo è stato dell'8 %. Il calo costante del consumo si spiega con la diminuzione della domanda dell'industria a valle, per esempio i produttori di trasformatori, causata dalle riduzione di nuovi progetti industriali per i quali sono necessari trasformatori elettrici.
2. Importazioni dai paesi in esame
(70)
La Commissione ha valutato l'opportunità di valutare cumulativamente gli effetti delle importazioni oggetto di dumping originarie dai paesi in questione, in base ai criteri di cui all'articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base. Tale articolo prevede che le importazioni siano valutate cumulativamente se il margine di dumping stabilito per le importazioni da ciascun paese è superiore a quello minimo definito all'articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base, se il volume delle importazioni da ciascun paese non è trascurabile e se le condizioni di concorrenza tra i prodotti importati e le condizioni di concorrenza tra questi e il prodotto comunitario simile rendono opportuna la valutazione cumulativa.
(71)
Va osservato che, poiché è emerso che un produttore esportatore russo non ha esportato a prezzi di dumping, le sue importazioni non sono state prese in considerazione ai fini della valutazione dell'opportunità della valutazione cumulativa delle importazioni.
(72)
I margini di dumping riscontrati per tutti i paesi interessati sono risultati superiori al margine minimo. Nessun volume delle importazioni oggetto di dumping è risultato trascurabile, corrispondendo, nel periodo dell'inchiesta, rispettivamente al 10 % (Stati Uniti) e al 3 % (Russia) del consumo comunitario.
(73)
Per quanto concerne le condizioni di concorrenza tra le importazioni oggetto di dumping e tra le importazioni oggetto di dumping e il prodotto simile di origine comunitaria, è emerso che le lamiere al silicio a grani orientati vendute dai paesi in questione e quelle vendute dall'industria comunitaria sono simili da tutti i punti di vista e sono state distribuite attraverso gli stessi canali commerciali. L'inchiesta ha rivelato che i prezzi delle importazioni originarie di entrambi i paesi hanno evidenziato un'analoga tendenza alla riduzione nella seconda parte del periodo in esame e che tali prezzi erano inferiori a quelli dell'industria comunitaria. Questi due fattori hanno determinato una diminuzione generale dei prezzi delle lamiere al silicio a grani orientati vendute dall'industria comunitaria.
(74)
La Commissione ha pertanto deciso che le importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi in questione debbano essere valutate cumulativamente.
(75)
La tabella indica che nel periodo in esame le importazioni di lamiere al silicio a grani orientati dai paesi in questione nella Comunità sono più che triplicate.
Quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping
2000
2001
2002
2003
Periodo dell'inchiesta
Quota di mercato
3,3 %
5,0 %
6,6 %
11,8 %
13,0 %
Fonte: Eurostat e produttori comunitari che hanno collaborato
(76)
L'aumento costante di quota di mercato è avvenuto nel contesto di un calo generale del consumo comunitario, soprattutto a partire dal 2002, quando, nonostante il calo significativo del consumo comunitario, la quota di mercato è aumentata, passando dal 6,6 % al 13 %. L'aumento più significativo di quota di mercato è avvenuto nel 2002/03, periodo in cui le importazioni oggetto di dumping hanno guadagnato oltre 5 punti percentuali, corrispondenti ad un aumento del volume delle importazioni del 65 %.
Evoluzione dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping
2000
2001
2002
2003
Periodo dell'inchiesta
EUR/tonnellata
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Indice: 2000 = 100
100
124
121
99
98
Fonte: Eurostat e produttori comunitari che hanno collaborato
(77)
Tra il 2000 e il 2001, il prezzo delle importazioni oggetto di dumping è aumentato del 24 %, soprattutto a causa dell'aumento della domanda di lamiere al silicio a grani orientati. In seguito, i prezzi hanno continuato a diminuire (20 %), passando dagli [...] EUR/t del 2001 agli [...] EUR/t del periodo dell'inchiesta. Il calo medio dei prezzi è stato particolarmente marcato tra il 2002 e il 2003 (-20 %). Nell'arco del periodo in esame, la diminuzione del prezzo medio unitario delle importazioni oggetto di dumping è stata del 2 %.
(78)
La Commissione ha esaminato se i produttori esportatori dei paesi in questione avessero praticato, durante il periodo dell'inchiesta, prezzi inferiori a quelli dell'industria comunitaria. Ai fini dell'analisi presente, i prezzi cif dei produttori esportatori sono stati adeguati e portati a livello frontiera comunitaria, dazio corrisposto. Tali prezzi sono quindi stati confrontati, per tipi di prodotti, con i prezzi franco fabbrica praticati dall'industria comunitaria allo stesso livello commerciale.
(79)
Un produttore esportatore russo ha affermato che nella valutazione della sottoquotazione (e del margine di eliminazione del pregiudizio), sarebbe necessario applicare un adeguamento relativo alle differenze di qualità tra le lamiere al silicio a grani orientati prodotte e vendute da tale produttore esportatore e quelle prodotte dall'industria comunitaria. Tale obiezione si basa sulla premessa che, a parità di tipo, la qualità delle lamiere al silicio a grani orientati prodotte dal produttore esportatore in questione è significativamente inferiore rispetto al corrispondente prodotto dell'industria comunitaria.
(80)
A tale proposito va innanzitutto osservato che un adeguamento di questo tipo è già stato applicato nel 1996, nel quadro dell'inchiesta iniziale, ma che l'inchiesta relativa al riesame e alla proroga delle misure in questione, successiva al riesame in previsione della scadenza del 2003, aveva concluso che, considerato il miglioramento degli impianti russi, gli adeguamenti relativi alla qualità non erano più giustificati (7).
(81)
Inoltre, agli utilizzatori è stato chiesto di esprimersi sulla confrontabilità tra le lamiere al silicio a grani orientati importate dalla Russia e quelle acquistate dall'industria comunitaria e nessuno di quelli che hanno collaborato ha parlato di differenze qualitative significative. Solo un utilizzatore ha osservato che la qualità dei prodotti russi è leggermente inferiore a quella dei prodotti comunitari, senza però dimostrare la fondatezza dell'affermazione. Inoltre, tale utilizzatore ha affermato di essere passato al prodotto russo in quanto significativamente meno caro e completamente sostituibile con il prodotto comunitario. La richiesta è stata pertanto respinta.
(82)
In base ai prezzi praticati dai produttori esportatori che hanno collaborato, i margini di sottoquotazione riscontrati, per paese, ed espressi come percentuale dei prezzi dell'industria comunitaria, sono i seguenti:
Paese
Sottoquotazioni
Stati Uniti
14,4 %
Russia
tra 6,1 % e 26,6 %
(83)
Per quanto riguarda la Russia, il margine di dumping del 6,1 % è relativo al produttore esportatore rispetto al quale non sono state riscontrate pratiche di dumping, mentre l'altra percentuale si riferisce all'altro produttore esportatore che ha collaborato.
3. Situazione dell'industria comunitaria
(84)
In conformità dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indicatori economici che potevano incidere sulla situazione dell'industria comunitaria.
(85)
Considerato il numero esiguo di produttori comunitari, che appartengono a due gruppi, e di produttori esportatori in questione, i rispettivi dati sono stati forniti in forma indicizzata.
(86)
Nel periodo in esame, il volume della produzione dell'industria comunitaria è diminuito del 2 %. La produzione è dapprima aumentata del 4 %, tra il 2000 e il 2001, per poi diminuire costantemente (5 %) tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta.
(87)
I dati disponibili relativi alla capacità produttiva si riferiscono alla capacità tecnica, contrapposta alla capacità teorica, che presuppone che gli adeguamenti considerati normali dall'industria, relativi a ferie annuali, tempi di avvio, manutenzione e altre interruzioni normali, siano già stati messi in conto. L'aumento della capacità produttiva del 2001/02 coincide con l'aumento della domanda registrato nel 2001. La capacità è diminuita nel 2003 e nel periodo dell'inchiesta perché un produttore ha leggermente modificato il processo produttivo, con conseguente riduzione della capacità tecnica. Nel periodo in esame, la capacità di produzione è aumentata del 4 %. Come illustrato al considerando (102), tale aumento dipende dagli investimenti realizzati per modernizzare gli impianti produttivi, attraverso l'acquisto di nuove attrezzature che ne hanno migliorato l'efficienza. Va osservato che l'aumento della capacità è avvenuto in un periodo in cui l'attività dell'industria comunitaria era ancora remunerativa. Inoltre, tali investimenti devono essere interpretati come una risposta all'aumento della domanda del 2001 e alla luce del flusso di cassa di cui poteva disporre l'industria comunitaria in tale periodo.
(88)
La diminuzione del tasso di utilizzo degli impianti dipende dal leggero aumento della capacità produttiva, associato alla diminuzione del volume della produzione, che, nel periodo in esame, è stato pari al 5 %.
(89)
Alcuni tipi di prodotto simile sono fabbricati dall'industria comunitaria in base a ordini specifici e non sono quindi destinati ad alimentare le scorte. Altri tipi più standard di lamiere al silicio a grani orientati sono prodotti in modo regolare e la loro vendita dipende dall'evoluzione del mercato in termini di domanda e prezzi. Risulta pertanto chiaro che l'aumento generale delle scorte nel periodo in esame indica che l'industria comunitaria ha avuto difficoltà a vendere i tipi normali di prodotto simile, soprattutto nel 2002, periodo in cui le scorte sono aumentate del 46 % rispetto al 2001, e nel 2003, in cui le scorte sono ulteriormente aumentate del 3,5 % rispetto all'anno precedente.
(90)
La diminuzione delle scorte (23,5 %) tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta dipende dall'aumento generale delle vendite registrato nello stesso periodo. Non va però dimenticato che il periodo dell'inchiesta non corrisponde ad un anno solare, fatto che può incidere sul confronto tra i livelli delle scorte relativi a tale periodo e i livelli degli anni precedenti. Al termine del periodo in esame, il livello delle scorte era superiore del 22 % a quello del 2000.
(91)
Nel periodo in esame, il volume delle vendite dell'industria comunitaria sul mercato comunitario è diminuito del 19 %, passando dalle [...] t circa del 2000 alle [...] t circa del periodo dell'inchiesta. Tra il 2000 e il 2001, il volume delle vendite è aumentato di [...] t (corrispondenti al 9 %) per poi diminuire, a partire dal periodo successivo e fino al periodo dell'inchiesta, di [...] t (corrispondenti al 26 %). L'aumento tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta può essere spiegato dal fatto che l'industria comunitaria ha diminuito i prezzi di vendita (come illustrato più avanti) allo scopo di riguadagnare quota di mercato.
(92)
Nel periodo in esame, l'industria comunitaria ha perso l'8,2 % di quota di mercato. Più precisamente, tra il 2000 e il 2001, nonostante un aumento del volume del 9 %, l'industria comunitaria ha faticato a mantenere la quota di mercato, che nello stesso periodo è aumentata solamente dello 0,5 %. Tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta, la quota di mercato detenuta dall'industria comunitaria è diminuita dell'8,7 % e il consumo è diminuito del 15 %, dati che indicano che le vendite dell'industria comunitaria sono diminuite più del consumo. Nello stesso periodo, le quote di mercato detenute dai paesi in questione hanno continuato ad aumentare.
(93)
Il prezzo medio unitario di vendita è aumentato dell'8,6 % nel 2001 e del 2,6 % nel 2002. Successivamente, i prezzi dell'industria comunitaria sono diminuiti in modo continuo e significativo, in particolare tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta, in cui si sono ridotti del 6,3 %. L'industria comunitaria ha dovuto abbassare i prezzi per conservare la propria quota di mercato.
(94)
La tendenza che emerge dalla tabella indica chiaramente che i prezzi di vendita dell'industria comunitaria sono diminuiti in modo significativo a partire dal 2002, in concomitanza con la diminuzione significativa dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping, che hanno permesso a queste ultime di guadagnare porzioni importanti di quota di mercato.
(95)
La pressione sui prezzi di vendita dell'industria comunitaria è stata tale che le attività non sono più risultate remunerative nel 2003 e nel periodo dell'inchiesta.
(96)
La tabella seguente illustra l'andamento dei prezzi di vendita unitari praticati dall'industria comunitaria rispetto al costo di produzione corrispondente; quest'ultimo consiste principalmente di materie prime, ovvero di rotoli laminati a caldo, che rappresentano circa il 70 % del costo complessivo.
Indice: 2000 = 100
2000
2001
2002
2003
Periodo dell'inchiesta
Prezzo unitario
100
109
111
106
99
Costo di produzione unitario
100
103
107
105
106
Fonte: risposte al questionario, verificate
(97)
Tra il 2001 e il 2002, i prezzi di vendita sono in media aumentati più dei costi corrispondenti. Come illustrato di seguito, in tale periodo l'attività è risultata remunerativa. Nel 2003, i prezzi sono notevolmente diminuiti e la redditività è diventata negativa, nonostante la diminuzione del costo medio di produzione. Nel periodo dell'inchiesta, il leggero aumento dei costi produttivi, in particolare delle materie prime, non ha potuto essere trasferito sui prezzi, che sono ulteriormente diminuiti, causando perdite ingenti. La diminuzione dei prezzi si è pertanto accompagnata all'incapacità dell'industria comunitaria di aumentare i prezzi per tenere conto dell'aumento dei costi.
(98)
Sul rendimento finanziario del 2002 di alcuni produttori comunitari hanno pesato in modo significativo i costi di avvio e problemi tecnici legati a investimenti significativi dell'anno precedente a livello di impianti di produzione, di cui ha risentito la redditività complessiva dell'industria comunitaria. Poiché il 2000 è stato atipico, esso non può essere considerato un punto di partenza significativo per l'esame di una tendenza. Le vendite dell'industria comunitaria sul mercato comunitario sono diventate remunerative nel 2001 e nel 2002, anche a causa dell'aumento della domanda da parte dell'industria a valle e di un livello dei prezzi soddisfacente. In seguito, il significativo calo dei prezzi ha avuto un effetto negativo diretto sulla redditività. In effetti, nel 2003 la redditività delle vendite sul mercato comunitario è diventata negativa, raggiungendo il -5 % del fatturato nel periodo dell'inchiesta.
(99)
Ai fini della presente inchiesta, l'utile sugli investimenti è espresso come il margine di profitto in percentuale rispetto al valore contabile netto degli investimenti. Poiché le società che costituiscono l'industria comunitaria sono soprattutto, se non esclusivamente, attive nella produzione e nella vendita del prodotto simile, l'utile sugli investimenti è stato determinato relativamente alla loro situazione generale. Nel periodo in esame, l'utile sugli investimenti ha evidenziato un andamento simile a quello della redditività, passando dallo 0 % circa del 2000 al 20 % circa del 2002, per poi diminuire costantemente fin a raggiungere, nel periodo dell'inchiesta, il -30 %.
(100)
Il flusso di cassa netto generato dalle attività operative è passato da XX mio EUR circa del 2002 ai - XX mio EUR circa del periodo dell'inchiesta, con un aumento nel 2001 e nel 2002, seguito da un forte calo nel 2003 ed un'ulteriore flessione nel 2003. Di conseguenza, l'industria comunitaria ricorre in media sempre più all'indebitamento per poter finanziare le attività e gli investimenti correnti.
(101)
Dall'inchiesta è emerso che il fabbisogno di capitali di vari produttori comunitari ha subito le ripercussioni della loro difficile situazione finanziaria. Benché queste imprese appartengano per lo più a grandi società siderurgiche, il loro fabbisogno di capitali non è sempre soddisfatto nella misura auspicata, poiché all'interno dei gruppi le risorse finanziarie sono in genere assegnate alle entità più efficienti.
(102)
Tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta, gli investimenti totali effettuati dall'industria comunitaria nel prodotto simile sono diminuiti del 50 % circa. L'inchiesta ha dimostrato che è indispensabile per questa industria assicurare un certo livello d'investimenti per rimanere competitiva. La maggior parte degli investimenti sono stati effettuati a scopo di modernizzazione e solo in misura minore per aumentare la capacità produttiva. Va tuttavia osservato che gli investimenti di modernizzazione tendono tipicamente a potenziare leggermente la capacità tecnica, semplicemente perché un impianto migliorato è più efficiente e produttivo.
(103)
Tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta, quando il consumo nella Comunità è diminuito dell'8 %, il volume delle vendite dell'industria comunitaria è diminuito del 20 %. L'industria comunitaria ha perso quindi quota di mercato in misura significativa, mentre la quota di mercato delle importazioni in questione è aumentata del 12,8 %.
(104)
Tra il 2000 e il 2001, il livello degli occupati dall'industria comunitaria è rimasto stabile, mentre è calato negli anni successivi, perdendo globalmente il 5 % rispetto all'inizio del periodo in esame.
(105)
Nel periodo in esame, il salario medio per addetto è rimasto stabile e quindi inferiore al tasso di inflazione. Considerato che in tale periodo il tasso di occupazione si è ridotto, come dimostra la tabella, è diminuito anche il costo totale dei salari.
(106)
La produttività della forza lavoro dell'industria comunitaria, calcolata come produzione annua per addetto, è aumentata del 4 % tra il 2000 e il 2001, per poi scendere di circa il 2 % tra il 2001 e il 2002 e aumentare nuovamente tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta. Al termine del periodo in esame, la produttività era aumentata del 3 % rispetto all'inizio dello stesso periodo. L'aumento della produttività può essere spiegato in parte dagli investimenti volti a migliorare l'efficienza degli impianti, come indicato al considerando (102).
(107)
Considerati il volume e i prezzi delle importazioni dai paesi interessati, l'incidenza sull'industria comunitaria dell'entità del margine di dumping effettivo non può essere considerata trascurabile, specialmente in un mercato trasparente ed estremamente sensibile ai prezzi come quello del prodotto in esame.
(108)
Come spiegato precedentemente, le misure relative alle lamiere al silicio a grani orientati di larghezza superiore ai 500 mm originarie della Russia sono rimaste in vigore per tutto il periodo in esame. Tuttavia, va osservato che tali misure riguardano solamente una parte dei prodotti oggetto dell'inchiesta presente, che copre invece le lamiere al silicio a grani orientati di tutte le larghezze, originarie non solo della Russia, ma anche degli Stati Uniti. Pertanto, l'industria comunitaria ha recuperato solo parzialmente, poiché ha dovuto affrontare anche l'aumento delle importazioni oggetto di dumping di lamiere al silicio a grani orientati di tutte le larghezze dalla Russia e dagli Stati Uniti.
4. Sviluppi successivi al periodo dell'inchiesta
(109)
Alcune parti interessate hanno affermato che dopo il periodo dell'inchiesta si sono verificati importanti cambiamenti, che avrebbero dovuto essere presi in considerazione, in quanto rendono chiaramente inadeguata l'istituzione delle misure. Nella fattispecie, tali osservazioni riguardano l'aumento dei prezzi di vendita del prodotto simile praticati dall'industria comunitaria e la chiusura di un impianto di proprietà di un denunciante, avvenuta dopo la fine del periodo dell'inchiesta.
(110)
Va innanzitutto osservato che, ai sensi dell'articolo 6, paragrafo 1, del regolamento di base, le informazioni relative ad un periodo successivo al periodo dell'inchiesta non sono, di norma, prese in considerazione. Ciò dipende dalla necessità di definire e verificare i fatti pertinenti in un periodo limitato e specifico, per poter garantire che i risultati dell'inchiesta siano rappresentativi ed affidabili ed anche perché altrimenti l'inchiesta si potrebbe prolungare indefinitamente, in quanto i dati raccolti relativi ad un periodo specifico, il periodo dell'inchiesta, non riflettono necessariamente la situazione che si è venuta a creare successivamente.
(111)
Il regolamento di base prevede che gli sviluppi successivi all'inchiesta vadano presi in considerazione solamente se di natura eccezionale, tale da rendere chiaramente inadeguata l'istituzione delle misure. Tale approccio è stato confermato anche dal Tribunale europeo di primo grado (8).
(112)
Una parte interessata ha affermato che l'industria comunitaria ha annunciato un aumento dei prezzi dopo il periodo dell'inchiesta e che tale aumento era di natura eccezionale, in quanto anche la stampa lo ha definito insolitamente elevato.
(113)
I servizi della Commissione hanno raccolto dati concreti in materia; la tabella seguente illustra l'andamento dei prezzi medi comunitari di vendita sul mercato comunitario:
Prezzo di vendita medio
2000
2001
2002
2003
Periodo dell'inchiesta
Aprile - dicembre 2004
EUR/tonnellate
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Indice: 2000 = 100
100
109
111
106
99
104
(114)
I dati della tabella indicano che i prezzi sono effettivamente aumentati dopo il periodo dell'inchiesta, ma che l'aumento è ben lungi dall'essere insolitamente elevato. In effetti, il prezzo medio degli ultimi tre trimestri del 2004 è aumentato solamente del 5 % rispetto al livello del periodo dell'inchiesta, senza raggiungere il livello dell'anno precedente.
(115)
Inoltre, anche considerando che, contrariamente al caso in questione, l'aumento del prezzo sia di natura eccezionale, per verificare se l'aumento dei prezzi rende chiaramente inadeguata l'istituzione dei dazi antidumping sarebbe comunque necessario tenere conto anche dell'andamento, successivo al periodo dell'inchiesta, del livello dei prezzi degli altri operatori sul mercato comunitario e soprattutto quello dei paesi in questione, nonché delle fluttuazioni del prezzo delle materie prime. In ogni caso, un'analisi dettagliata in materia non è giustificata, considerato il recupero solamente parziale dei prezzi. Inoltre, non è chiaro se l'aumento dei prezzi sia duraturo.
(116)
Infine, si rammenta che l'aspetto più importante è che il pregiudizio subito dall'industria comunitaria non si basa esclusivamente sul livello dei prezzi, ma è caratterizzato dal peggioramento di una serie combinata di indicatori. Pertanto, qualsiasi aumento dei prezzi, anche se di natura eccezionale e duratura, non renderebbe inadeguata l'istituzione delle misure, se non fosse accompagnato dall'andamento analogo di altri indicatori di pregiudizio, in modo da ridefinire completamente la situazione dell'industria comunitaria.
(117)
Per tali motivi, la Commissione ritiene che l'aumento dei prezzi praticati dall'industria comunitaria, che potrebbe essersi verificato dopo il periodo dell'inchiesta, non rende inadeguata l'istituzione delle misure.
(118)
Alcune parti interessate hanno affermato che la chiusura degli impianti di uno dei produttori appartenenti all'industria comunitaria è un motivo sufficiente per non istituire le misure, in quanto la riduzione significativa della capacità produttiva nella Comunità potrebbe generare una penuria di lamiere al silicio a grani orientati sul mercato comunitario.
(119)
A tale proposito, si osserva che l'articolo 6, paragrafo 1, del regolamento di base, relativo ai fatti che si verificano dopo il periodo dell'inchiesta non riguarda la determinazione dell'interesse della Comunità, che rientra invece nell'ambito dell'articolo 21 del regolamento di base. Si rimanda quindi al considerando (174), in cui si affronta la questione della capacità produttiva nel quadro dell'analisi dell'interesse della Comunità.
(120)
La Commissione conferma comunque che è stata effettivamente annunciata la chiusura degli impianti di un produttore attivo in Italia. La produzione continuerà a livello ridotto a partire da giugno 2005 e dovrebbe essere sospesa nel settembre dello stesso anno.
(121)
Inoltre, anche se la chiusura programmata di un impianto può rappresentare un evento eccezionale e duraturo e se venisse quindi considerata nel quadro dell'analisi, essa non farebbe che confermare le conclusioni della Commissione, secondo le quali la Comunità ha subito un pregiudizio durante il periodo dell'inchiesta e le difficoltà sono continuate anche dopo tale periodo.
5. Conclusioni relative al pregiudizio
(122)
Nonostante le misure antidumping in vigore sulle importazioni di lamiere magnetiche larghe dalla Russia, la situazione economica dell'industria comunitaria è peggiorata in misura significativa tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta. L'impatto positivo delle misure istituite è stato vanificato dalla presenza di importazioni oggetto di dumping di lamiere al silicio a grani orientati di tutte le larghezze originarie di Russia e Stati Uniti. All'inizio del periodo in esame, il volume di tali importazioni era molto più ridotto. Inoltre, si rimanda al considerando (17), in cui si spiega che le misure antidumping in vigore sulle lamiere magnetiche larghe russe sono state eluse tagliando i rotoli di acciaio magnetico a grani orientati in due metà inferiori ai 500 mm.
(123)
Nel periodo in esame, il volume delle vendite è diminuito del 19 %, la produzione è diminuita del 2 %, le scorte sono aumentate del 18 % e la quota di mercato ha perso l'8 %. I prezzi delle importazioni oggetto di dumping sono stati inferiori a quelli praticati sul mercato comunitario dai produttori comunitari e questi ultimi non hanno potuto aumentare i prezzi per trasferire l'aumento dei costi di produzione registrato nel periodo dell'inchiesta. L'industria comunitaria ha pertanto registrato delle perdite nel 2003 e nel periodo dell'inchiesta. Nel periodo in esame, l'occupazione e gli investimenti sono diminuiti rispettivamente del 5 % e del 50 %.
(124)
Più in particolare, la situazione economica dell'industria comunitaria ha evidenziato l'andamento seguente. Nel 2001, il mercato comunitario ha registrato un aumento della domanda e dei prezzi e sono aumentati anche i volumi e i prezzi di vendita dell'industria comunitaria, nonché il consumo comunitario. In tale situazione favorevole, l'industria comunitaria ha potuto investire e aumentare leggermente la capacità produttiva. Anche se il volume delle vendite e la quota di mercato sono diminuiti nel 2002, l'industria comunitaria è riuscita a mantenere il livello dei prezzi e a chiudere in attivo, anche se con un margine di profitto inferiore all'anno precedente, anche a causa dell'aumento dei costi di produzione.
(125)
A partire dal 2003, l'industria comunitaria non è più riuscita a mantenere il livello dei prezzi, che è notevolmente diminuito, assieme al volume delle vendite e alla quota di mercato. I prezzi sono ulteriormente diminuiti nel periodo dell'inchiesta, mentre i costi sono rimasti relativamente stabili. La redditività ha quindi raggiunto livelli bassissimi, che mettono a repentaglio la sopravvivenza dell'industria comunitaria. In effetti, dopo il periodo dell'inchiesta, gli impianti di un produttore comunitario dovranno essere chiusi.
(126)
Alla luce delle considerazioni che precedono si conclude che l'industria comunitaria ha subito un pregiudizio notevole, ai sensi dell'articolo 3 del regolamento di base.
F. CAUSA DEL PREGIUDIZIO
1. Introduzione
(127)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se le importazioni in dumping del prodotto in esame originarie dei paesi interessati abbiano arrecato all'industria comunitaria un pregiudizio di dimensioni tali da potersi definire notevole. In questa analisi sono stati esaminati altri fattori noti, oltre alle importazioni in dumping, che nello stesso periodo potrebbero aver causato un pregiudizio all'industria comunitaria, per garantire che l'eventuale pregiudizio arrecato da tali fattori non venga attribuito alle importazioni oggetto di dumping.
2. Effetti delle importazioni in dumping
(128)
L'aumento significativo del volume delle importazioni oggetto di dumping, che, nel periodo in esame, sono più che triplicate, è coinciso con il peggioramento della situazione economica dell'industria comunitaria, che si è manifestato, tra l'altro, con un calo del 20 % del volume delle vendite. Le misure in vigore non sono riuscite a proteggere l'industria comunitaria dagli effetti delle importazioni in esame, in quanto limitate alle lamiere magnetiche larghe originarie della Russia. Ciò è particolarmente vero se si considera il già citato aumento significativo delle importazioni di lamiere al silicio a grani orientati di tutte le larghezze, e quindi anche le lamiere americane, e il fatto che le misure relative alle lamiere magnetiche larghe venivano eluse tagliando i rotoli, come spiegato al considerando (17).
(129)
L'effetto negativo del volume sempre crescente delle importazioni oggetto di dumping è addirittura aumentato a partire dal 2002, in concomitanza con la diminuzione del consumo comunitario. In effetti, nel periodo 2002/03, le importazioni oggetto di dumping hanno guadagnato oltre il 5 % di quota di mercato, mentre l'industria comunitaria ha perso il 7 % circa. L'improvviso aumento delle importazioni oggetto di dumping si spiega con la brusca diminuzione dei prezzi di tali importazioni registrata nello stesso periodo. In effetti, in un solo anno, i prezzi sono passati da 1 282 EUR/t a 1 049 EUR/t, una diminuzione pari al 15 % circa. Di conseguenza, nello stesso periodo il volume delle vendite dell'industria comunitaria ha subito una grave flessione. Mentre l'industria comunitaria ha cercato all'inizio di mantenere il livello medio dei prezzi, questi sono comunque diminuiti, passando dai 1 254 EUR/t del 2002 ai 1 189 EUR/t nel 2003. Successivamente, nel periodo dell'inchiesta, per mantenere il volume delle vendite e la quota di mercato l'industria comunitaria non ha avuto altra scelta che abbassare ulteriormente i prezzi, con immediati effetti negativi sulla redditività, che è diventata negativa, raggiungendo, nello stesso periodo, il -7,4 % del fatturato.
(130)
Considerata la contemporaneità evidente tra l'aumento delle importazioni oggetto di dumping a prezzi sempre più bassi e la perdita, da parte dell'industria comunitaria, di volume delle vendite e di quota di mercato, nonché la diminuzione dei prezzi da questa praticati, fattori che, combinati, hanno fatto sì che l'industria comunitaria chiudesse in perdita, la Commissione ha concluso che le importazioni oggetto di dumping hanno svolto un ruolo determinante nella situazione pregiudizievole dell'industria comunitaria.
3. Effetti di altri fattori
(131)
Una parte interessata ha affermato che il pregiudizio subito dall'industria comunitaria è stato causato dall'andamento del tasso di cambio USD-EUR, all'origine della diminuzione dei prezzi delle importazioni originarie degli Stati Uniti. Tale situazione ha favorito le importazioni statunitensi, le quali hanno guadagnato quota di mercato.
(132)
La tabella seguente mette a confronto l'andamento del tasso di cambio USD/EUR con i prezzi medi all'importazione del prodotto in esame originario degli Stati Uniti.
2000
2001
2002
2003
Periodo dell'inchiesta
Tasso di cambio USD/EUR
1,082
1,116
1,068
0,894
0,860
Indice: 2000 = 100
100
103
99
83
79
Prezzo delle importazioni statunitensi (in EUR)
1 945
1 741
1 543
1 171
1 133
Indice: 2000 = 100
100
90
79
60
58
(133)
Da tali dati risulta evidente che non c'è una correlazione chiara tra l'andamento del tasso di cambio USD/EUR e i prezzi medi all'importazione del prodotto in esame originario degli Stati Uniti. In effetti, nel periodo 2000-2002, a parità di tasso di cambio, i prezzi all'importazione sono diminuiti del 21 %. Inoltre, i dati della tabella indicano chiaramente che, nel periodo in esame, la diminuzione dei prezzi medi all'importazione (-42 %) è stata molto più marcata dell'andamento negativo del tasso di cambio (-21 %), soprattutto nel periodo 2002/03, in cui il prezzo medio all'importazione ha subito la riduzione più significativa. La Commissione conclude pertanto che l'eventuale effetto del tasso di cambio non può essere considerato una causa concreta all'origine della situazione pregiudizievole in cui versa l'industria comunitaria.
(134)
La tabella indica che nel periodo in esame le vendite sul mercato comunitario degli altri produttori comunitari sono diminuite di quasi il 20 %. Le relative quota di mercato sono diminuite, passando dal 9,2 % del 2000 all'8,3 % del periodo dell'inchiesta. Sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione conclude pertanto che gli altri produttori comunitari si sono trovati in un situazione simile a quella dell'industria comunitaria e non hanno causato alcun pregiudizio all'industria comunitaria.
(135)
Una parte interessata ha affermato che al pregiudizio subito dall'industria comunitaria ha contribuito l'andamento delle esportazioni dell'industria comunitaria, sostenendo che l'industria comunitaria ha deliberatamente diminuito le vendite sul mercato interno a favore delle più redditizie esportazioni verso paesi non UE.
(136)
La tabella conferma che nel periodo in esame, e soprattutto a partire dal 2002, le vendite dell'industria comunitaria per l'esportazione sono effettivamente aumentate. Tuttavia, tale aumento va interpretato alla luce dell'aumento delle importazioni oggetto di dumping sul mercato comunitario, in un periodo di calo del consumo e di significativa depressione dei prezzi comunitari. Per limitare i danni, l'industria comunitaria ha reagito a tale situazione cercando di aumentare le esportazioni.
(137)
Va comunque osservato che il mercato comunitario rimane il mercato naturale dell'industria comunitaria. In effetti, nel 2001, in un periodo in cui la situazione dell'industria comunitaria era positiva, l'industria comunitaria ha aumentato il volume delle vendite sul mercato interno ed ha ridotto le vendite per l'esportazione.
(138)
Inoltre, non va dimenticato che il pregiudizio subito dall'industria comunitaria non si è tradotto solamente nella perdita di volume delle vendite e di quota di mercato sul mercato comunitario, ma anche in una forte depressione dei prezzi causata dalle importazioni oggetto di dumping e dalla notevole sottoquotazione rispetto ai prezzi praticati dall'industria comunitaria, che hanno prodotto notevoli perdite finanziarie. Un tale effetto negativo sui prezzi non può essere esclusivamente attribuito all'aumento delle vendite all'esportazione del prodotto in esame. Al contrario, la Commissione ritiene che il volume delle vendite all'esportazione può avere permesso all'industria comunitaria di beneficiare delle economie di scala, che potrebbero aver avuto un effetto leva sui costi totali del prodotto simile. Senza questo aumento delle esportazioni, le perdite sarebbero verosimilmente state ancora peggiori. La Commissione conclude pertanto che il pregiudizio subito dall'industria comunitaria non possa essere attribuito all'aumento delle proprie esportazioni.
(139)
Nel periodo in esame, le importazioni non oggetto di dumping originarie della Russia sono aumentate del 66 %, corrispondenti ad un incremento di quota di mercato di circa 3 punti percentuali.
(140)
A tale proposito, è importante innanzitutto osservare che tale aumento è stato meno marcato di quello delle importazioni oggetto di dumping, come indicato al considerando (75). In secondo luogo, il livello del prezzo delle importazioni non oggetto di dumping è risultato superiore di quello delle importazioni oggetto di dumping: mentre nel caso delle importazioni non oggetto di dumping si è riscontrato un margine di sottoquotazione del 6,1 %, il margine relativo alle importazioni oggetto di dumping è risultato compreso tra il 14,4 % e il 26,6 %.
(141)
Per tali ragioni, la Commissione conclude che l'eventuale impatto delle importazioni non oggetto di dumping sulla situazione dell'industria comunitaria è stato limitato e non tale da rappresentare una causa determinante della situazione pregiudizievole in cui si trova l'industria comunitaria.
(142)
La tabella indica che le importazioni dagli altri paesi terzi sono diminuite sia in termini assoluti che relativi, mentre è aumentato il corrispondente prezzo medio di vendita. La Commissione conclude pertanto che le importazioni originarie di altri paesi terzi non hanno contribuito al pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(143)
Tipicamente, in un mercato in cui la domanda diminuisce, tutti gli operatori subiscono una flessione delle vendite. Così infatti è stato per l'industria comunitaria. Nel periodo in esame, però, le vendite dell'industria comunitaria sono diminuite più di quanto non sia diminuito il consumo. Mentre l'industria comunitaria, gli altri produttori comunitari e gli altri paesi terzi hanno perso in termini di volume delle vendite e di quota di mercato, nel periodo in esame il volume delle importazioni oggetto di dumping è più che triplicato ed ha accresciuto considerevolmente la propria quota di mercato. Come conclude l'analisi del pregiudizio, nel periodo in esame la domanda è diminuita di circa 25 000 t, le vendite dell'industria comunitaria sono diminuite di circa 40 000 t, mentre le importazioni dai paesi in questione sono aumentate di circa 30 000 t.
(144)
In tale contesto, anche se la diminuzione della domanda può avere contribuito alla contrazione delle vendite dell'industria comunitaria, la Commissione conclude che il pregiudizio, che si è tradotto principalmente in perdita di quota di mercato, diminuzione dei prezzi e una situazione finanziaria di passività, può essere eventualmente attribuito a tale fattore solo in minima parte.
4. Conclusione sul rapporto di causalità
(145)
In conclusione, la Commissione conferma che il pregiudizio notevole subito dall'industria comunitaria, caratterizzato soprattutto dalla diminuzione del volume delle vendite, della quota di mercato e del prezzo di vendita unitario, con conseguente deterioramento degli indicatori di redditività, è stato causato dalle importazioni oggetto di dumping in esame.
(146)
Effettivamente, la coincidenza temporale tra l'aumento delle importazioni oggetto di dumping e il calo del volume delle vendite e della quota di mercato dell'industria comunitaria è evidente. La diminuzione dei prezzi causata delle importazioni oggetto di dumping è stata particolarmente marcata a partire dal 2002. Nel 2003, l'industria comunitaria ha cercato di conservare il livello dei prezzi, ma, per mantenere un certo livello di vendite, ha dovuto adeguarsi ai prezzi delle importazioni oggetto di dumping, con il risultato di trovarsi in una situazione finanziaria di passività.
(147)
Gli altri fattori indicati non sono tali da annullare il rapporto di causalità, nemmeno se vengono considerati i loro effetti combinati. Il calo del consumo può avere contribuito alla diminuzione del volume delle vendite dell'industria comunitaria, ma si può ragionevolmente affermare che senza l'aumento delle importazioni oggetto di dumping a basso costo, la situazione dell'industria comunitaria non avrebbe subito delle ripercussioni così negative, in quanto la quota di mercato non sarebbe diminuita. La Commissione ha concluso che anche le importazioni non oggetto di dumping dalla Russia hanno avuto un effetto negativo limitato. Infine, nemmeno l'andamento del tasso di cambio USD/EUR può spiegare l'alto livello di dumping di cui sono state oggetto le importazioni statunitensi e il pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(148)
La Commissione ha pertanto concluso in via provvisoria che le importazioni in dumping originarie dei paesi interessati hanno arrecato un notevole pregiudizio all'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
G. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
(149)
La Commissione ha esaminato se, nonostante le risultanze sul dumping, sul pregiudizio e sul rapporto di causalità, vi fossero valide ragioni per concludere che, nella fattispecie, l'adozione di misure non sia nell'interesse della Comunità. Per questo motivo, ai sensi dell'articolo 21, paragrafo 1, del regolamento di base, è stato preso in considerazione il probabile impatto su tutte le parti interessate all'inchiesta dell'istituzione o della non istituzione delle misure.
1. Interesse dell'industria comunitaria
(150)
L'analisi del pregiudizio ha dimostrato che, in una situazione di commercio leale, l'industria comunitaria è vitale e redditizia e che l'industria ha investito per rimanere competitiva, per esempio nel 2001 e nel 2002, quando l'industria comunitaria ha anche beneficiato delle misure in vigore sulle lamiere magnetiche larghe originarie della Russia, e il livello delle importazioni oggetto di dumping in questione non era ancora così significativo come nel periodo dell'inchiesta.
(151)
Va inoltre ricordato che nel 1999 l'industria comunitaria si è sottoposta ad un importante programma di ristrutturazione. Lo scopo della fusione dei tre denuncianti, avvenuta in quell'anno, era quello di creare un'entità più grande, che potesse competere in modo più efficace ed aumentare gli investimenti.
(152)
A partire dal 2002, il continuo aumento delle importazioni oggetto di dumping a basso prezzo ha causato una diminuzione generale dei prezzi del mercato comunitario, il quale stava affrontando una situazione di calo del consumo. L'industria comunitaria ha cominciato a non essere più redditizia ed è quindi diventata estremamente vulnerabile. Le perdite sono diventate così pesanti che il produttore attivo in Italia ha annunciato la chiusura graduale degli impianti. L'evoluzione del mercato in Italia dimostra chiaramente fino a che punto le importazioni oggetto di dumping abbiano avuto ripercussioni negative sulla situazione economica dell'industria comunitaria.
(153)
È pertanto importante che i prezzi siano riportati ad un livello non di dumping o almeno ad un livello non pregiudizievole, per permettere a tutti i produttori di operare sul mercato comunitario in condizioni di commercio normale e leale. Un intervento in questo senso permetterà all'industria comunitaria di riportarsi ad un livello soddisfacente di redditività. Senza l'adozione delle misure, non si può escludere che l'industria comunitaria vada incontro alla chiusura di altri impianti.
(154)
In conclusione, l'istituzione delle misure antidumping dovrebbe consentire all'industria comunitaria di riprendersi dagli effetti del dumping pregiudizievole accertato.
2. Interesse degli utilizzatori nella Comunità
(155)
Le lamiere al silicio a grani orientati vengono impiegate principalmente per fabbricare trasformatori elettrici e di distribuzione. I produttori di trasformatori costituiscono un'industria consolidata, che rifornisce tradizionalmente i produttori di energia di grandi dimensioni. Queste aziende produttrici di trasformatori appartengono in genere a grandi gruppi industriali presenti sull'intero mercato mondiale, anche se sul mercato sono presenti società indipendenti di dimensioni più piccole.
(156)
Il prodotto in esame contribuisce in misura significativa al costo del prodotto finale, in quanto le lamiere al silicio a grani orientati rappresentano in media tra il 10 % e il 30 % del costo di produzione.
(157)
Al questionario hanno risposto in modo completo, inserendo anche tutte le informazioni di natura finanziaria, 16 utilizzatori. Anche altri utilizzatori hanno risposto, senza però fornire informazioni dettagliate. In base alle informazioni finanziarie fornite, gli utilizzatori che hanno collaborato rappresentano circa il 30 % del consumo comunitario totale.
(158)
In genere, gli utilizzatori hanno espresso un parere contrario all'istituzione delle misure, sostenendo innanzitutto che essa causerebbe l'interruzione delle importazioni dai paesi in questione, rendendo quindi gli utilizzatori in questione a tal punto dipendenti dall'industria comunitaria da creare una situazione di monopolio. Essi hanno poi affermato che l'istituzione delle misure provocherebbe un aumento significativo dei prezzi, arrecando danni alla loro competitività rispetto ai produttori di trasformatori non comunitari. Infine, essi hanno sostenuto che, nel caso di istituzione delle misure, l'industria comunitaria non disporrebbe di sufficiente capacità produttiva per rifornire gli utilizzatori.
(159)
Prima di affrontare le questioni sollevate dagli utilizzatori, è necessario presentare alcune informazioni di carattere generale, che permetteranno di valutare adeguatamente la situazione del mercato comunitario.
(160)
Va osservato che, a livello mondiale, il numero di produttori del prodotto in esame è piuttosto limitato; solo 13 produttori, infatti, sono attivi nel campo delle lamiere al silicio a grani orientati. Vi sono due produttori in Giappone, negli Stati Uniti e in Russia, uno in Corea del Sud, in Cina e in Brasile e sei nella Comunità europea (dei quali tre collegati). La Comunità europea risulta pertanto il mercato con il maggior numero di produttori. La rete di distribuzione dei produttori giapponesi e statunitensi è particolarmente ben organizzata sul mercato comunitario, disponendo di centri di servizio propri e/o importatori collegati sul territorio dell'Unione europea. Inoltre, risulta che solo tre produttori a livello mondiale siano in grado si rifornire alcuni tipi altamente permeabili (grazie ad un trattamento al laser) del prodotto in esame. Tali produttori sono localizzati nell'Unione europea, negli Stati Uniti e in Giappone.
(161)
Nel 1999, tre produttori comunitari hanno fuso le rispettive attività sotto il controllo della stessa holding (ThyssenKrupp) allo scopo di creare un'entità di maggiori dimensioni in grado di competere più efficacemente con gli altri produttori di lamiere al silicio a grani orientati presenti sul mercato mondiale. All'epoca, la fusione è stata analizzata dalla Commissione europea ed approvata.
(162)
Infine, l'inchiesta ha evidenziato che nel periodo dell'inchiesta gli utilizzatori che hanno collaborato hanno acquistato complessivamente rispettivamente il 10 % e il 15 % delle lamiere al silicio a grani orientati dai produttori russi e statunitensi, relativamente ai quali sono emerse le pratiche di dumping. In altre parole, gli utilizzatori che hanno collaborato si sono affidati soprattutto ad altre fonti di approvvigionamento: il 75 % dei loro acquisti sono stati effettuati a partire da fonti non oggetto di dumping e tra questi, il 60 % circa è stato acquistato dall'industria comunitaria. Solo un utilizzatore ha acquistato le lamiere al silicio a grani orientati esclusivamente da fonti responsabili di pratiche di dumping, anche se recentemente si è orientato verso l'industria comunitaria.
(163)
In tale contesto, per quanto riguarda la prima osservazione degli utilizzatori, ovvero che si troverebbero in una situazione di dipendenza esclusiva dall'industria comunitaria, va ricordato che l'obiettivo dei dazi antidumping non è quello di impedire le importazioni nel mercato comunitario, ma ricreare una situazione di commercio leale eliminando gli effetti del dumping pregiudizievole. Pertanto, le importazioni dai paesi in questioni non dovrebbero cessare, ma continuare a prezzi non oggetto di dumping o non pregiudizievoli.
(164)
Ciò varrà sicuramente per la Russia, in quanto per il principale produttore esportatore di questo paese, che ha rappresentato nel periodo dell'inchiesta il 75 % circa delle importazioni russe, non sono emerse pratiche di dumping, mentre il margine di dumping relativo all'altro produttore esportatore è risultato essere relativamente contenuto, pari cioè all'11,5 %. Si fa inoltre riferimento al capitolo I, in cui la Commissione propone che le misure basate sulle conclusioni della presente inchiesta sostituiscano le misure attualmente in vigore sulle lamiere magnetiche larghe originarie della Russia, che sono comprese tra il 14,7 % e il 40,1 %. In altri termini, per quanto concerne la Russia, l'incidenza complessiva delle misure antidumping proposte al termine della presente inchiesta sarà significativamente inferiore rispetto alle misure in vigore.
(165)
Per quanto concerne gli Stati Uniti, le importazioni dovrebbero continuare, considerata la domanda comunitaria di tipi specifici di prodotto in esame, che vengono fabbricati da un numero limitato di fornitori.
(166)
Si fa inoltre riferimento ai considerando da (190) a (193), per quanto riguarda gli impegni sui prezzi offerti da due produttori esportatori. Con tali impegni, i produttori esportatori si impegnano a vendere i propri prodotti sul mercato comunitario sopra un certo livello di prezzi, eliminando in questo modo l'effetto pregiudizievole del dumping. Prevedibilmente, quindi, le importazioni dai paesi in questione non cesseranno.
(167)
Poiché, con ogni probabilità, le importazioni dai paesi in questione continueranno e poiché esistono fonti di approvvigionamento alternative, l'affermazione che l'istituzione di dazi antidumping creerebbe una situazione di monopolio dell'industria comunitaria risulta infondata. In effetti, non solo sarà possibile, con ogni probabilità, importare dai paesi in questione, ma anche da paesi terzi. Inoltre, l'industria comunitaria è formata da più di un produttore ed altri produttori comunitari (che non ne fanno parte) sono attivi sul mercato.
(168)
Alcune parti hanno affermato che si verrebbe a creare una situazione di monopolio dell'industria comunitaria relativamente ad alcuni tipi specifici di prodotto in esame, nella fattispecie alcuni tipi altamente permeabili, che sono fabbricati da un numero molto ridotto di produttori in tutto il mondo. A tale proposito, va osservato innanzitutto che l'inchiesta ha concluso che, ai fini del presente procedimento antidumping, tutti i tipi di prodotto in esame devono essere considerati un solo prodotto. L'inchiesta, compresa l'analisi dell'interesse della Comunità, deve pertanto essere condotta rispetto al prodotto in esame in generale e non rispetto a singoli tipi specifici.
(169)
È vero tuttavia che i tipi altamente permeabili di prodotto in esame vengono prodotti da un numero ridotto di produttori a livello mondiale, ovvero da un produttore statunitense, da due produttori giapponesi e da un produttore comunitario. A tale proposito, va osservato che tali fonti di approvvigionamento, comprese le importazioni dagli Stati Uniti, dovrebbero rimanere disponibili anche dopo l'istituzione delle misure, anche se a prezzi non di dumping o non pregiudizievoli. Pertanto, anche per quanto riguarda tali tipi specifici di prodotto il livello di concorrenza dovrebbe rimanere sufficiente.
(170)
Inoltre, l'affermazione che sarebbe contrario all'interesse della Comunità istituire le misure perché solamente poche società producono i tipi specifici in questione non può essere considerata una ragione valida per consentire che uno di tali produttori, nella fattispecie il produttore statunitense, venda i propri prodotti sul mercato comunitario a prezzi di dumping e pregiudizievoli. Il margine di dumping relativo a tale società è risultato pari al 47,6 %. L'inchiesta ha rivelato che gli utilizzatori hanno acquistato una percentuale significativa dei propri prodotti, compresi i tipi altamente permeabili, dall'industria comunitaria e che la continua pressione su prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping può comportare la chiusura di impianti nella Comunità. Senza le misure antidumping in grado di eliminare gli effetti negativi del dumping pregiudizievole, non si può escludere che gli utilizzatori si troverebbero a dipendere esclusivamente dalle importazioni, una situazione che sarebbe certamente negativa per l'industria degli utilizzatori e anche a livello di concorrenza.
(171)
Per quanto concerne l'affermazione che i prezzi del prodotto in esame sul mercato comunitario aumenterebbero in caso di istituzione delle misure antidumping, va osservato che poiché l'obiettivo delle misure è quello di eliminare il dumping pregiudizievole, è normale che l'istituzione di misure abbia un effetto generale di aumento dei prezzi. Tale aumento dovrebbe però essere contenuto.
(172)
In ogni caso, rimarrebbero diverse fonti di approvvigionamento che non saranno soggette a misure e garantiranno la concorrenza. Inoltre, come già ricordato, per quanto concerne la Russia, considerato il livello delle misure fissate al termine dell'inchiesta presente e poiché tali misure sostituirebbero le misure in vigore relative alle lamiere magnetiche larghe (cfr. considerando (194) e (195)), le nuove misure avrebbero un'incidenza complessiva minore rispetto alle misure in vigore durante il periodo dell'inchiesta. Le misure fissate al termine della presente inchiesta sulle importazioni russe del prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta prevedono infatti dazi antidumping complessivi quattro volte meno onerosi dei dazi in vigore attualmente.
(173)
Per quanto concerne le importazioni dagli Stati Uniti, in applicazione del principio del dazio inferiore, sarà eliminata solamente la porzione pregiudizievole del margine di dumping; così facendo, il prezzo delle importazioni statunitensi sarà riportato ad un livello comunque inferiore al livello del 2002.
(174)
Anche l'affermazione che l'istituzione delle misure antidumping potrebbe provocare una penuria di prodotto in esame va respinta. Infatti, come illustrato, le importazioni dovrebbero con ogni probabilità continuare, anche in presenza delle misure antidumping. Inoltre, la capacità produttiva dell'industria comunitaria è maggiore del consumo comunitario complessivo registrato nel periodo dell'inchiesta e se i prezzi comunitari vengono riportati ad un livello equo, l'industria comunitaria verosimilmente aumenterà le vendite sul mercato comunitario, diminuendo le vendite all'esportazione.
(175)
Alcune parti interessate hanno affermato che la chiusura degli impianti italiani ridurrà la capacità produttiva dell'industria comunitaria, con possibile conseguente penuria di prodotto in esame sul mercato comunitario. Tale argomento risulta però ambiguo, in quanto un fatto del genere sottolinea piuttosto l'importanza della protezione dell'industria comunitaria contro le importazioni oggetto di dumping al fine di evitare la chiusura di altri impianti e di mantenere la capacità produttiva.
(176)
Va inoltre osservato che anche dopo l'annunciata chiusura dell'impianto, la capacità produttiva complessiva dell'industria comunitaria rimarrà superiore alla domanda registrata nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta e che gli altri produttori hanno espresso l'intenzione di investire a livello di capacità produttiva al fine di garantire l'approvvigionamento del mercato comunitario. Una situazione di ripristino di un commercio leale e di un livello di prezzi normale sul mercato comunitario, che possa garantire un recupero soddisfacente dell'industria comunitaria, favorirebbe senz'altro tali investimenti e il trasferimento delle vendite sul mercato comunitario.
(177)
Va osservato infine che la maggior parte delle osservazioni di cui sopra erano già state formulate dagli utilizzatori nell'ambito delle precedenti inchieste che hanno portato all'istituzione delle misure antidumping relative alle lamiere magnetiche larghe originarie della Russia. Nonostante tali osservazioni - che all'epoca delle inchieste precedenti erano state respinte in quanto ritenute infondate e perché le misure non erano state considerate contrarie all'interesse della Comunità - nel quadro dell'inchiesta presente gli utilizzatori non hanno fornito alcun elemento di prova a dimostrazione del fatto che le misure in questione avessero effettivamente avuto le ripercussioni negative paventate all'epoca. Ciò indica che le eventuali misure basate sulle conclusioni dell'inchiesta presente non dovrebbero avere ripercussioni negative significative sull'industria degli utilizzatori.
(178)
Per tutte queste ragioni, la Commissione conclude che, nel caso di istituzione delle misure, gli utilizzatori del prodotto in esame non si troverebbero in generale a dover dipendere esclusivamente dall'industria comunitaria; che, in molti casi, il prezzo di acquisto pagato dagli utilizzatori non risentirebbe direttamente dall'istituzione delle misure, se non in misura moderata, e che, in generale, non ci sarebbero in futuro difficoltà di approvvigionamento del prodotto in esame sul mercato comunitario.
3. Interesse degli importatori non collegati
(179)
Solo un importatore non collegato ha collaborato all'inchiesta, opponendosi all'istituzione delle misure in quanto, secondo lui, queste lo costringerebbero a interrompere gli scambi relativi al prodotto in esame. Poiché la società in questione ha importato il prodotto in esame esclusivamente da uno dei paesi oggetto dell'inchiesta, è probabile che essa sarà toccata direttamente dall'istituzione delle misure. Tale importatore avrà comunque la possibilità di rifornirsi presso altri fornitori non soggetti alle misure. L'inchiesta ha rivelato che, apparentemente, il 75 % circa del fatturato dell'importatore in questione non riguarda il prodotto in esame. Alla luce di tali elementi, la Commissione conclude che le ripercussioni negative dell'istituzione delle misure dovrebbero rimanere relativamente limitate. Considerato che nessun altro importatore ha sostenuto che l'istituzione delle misure produrrebbe effetti negativi, la Commissione conclude che, in generale, l'istituzione delle misure non colpirebbe in misura significativa gli importatori.
(180)
Va osservato che il basso livello di collaborazione offerto dagli importatori dipende dal fatto che nella maggior parte dei casi sono gli stessi utilizzatori ad importare le lamiere al silicio a grani orientati e per questo motivo si rimanda alle conclusioni di cui sopra.
4. Conclusioni relative all'interesse della Comunità
(181)
Gli effetti dell'istituzione delle misure dovrebbero offrire all'industria comunitaria l'occasione di realizzare nuovamente volumi di vendita remunerativi sul mercato comunitario e di aumentare la propria quota di mercato. L'inchiesta ha permesso di stabilire che le importazioni oggetto di dumping hanno contribuito in misura significativa alla chiusura graduale degli impianti di una delle società appartenenti all'industria comunitaria e che, considerato il deterioramento della situazione generale dell'industria comunitaria, esiste il rischio che, senza le misure, anche altri produttori comunitari si troverebbero costretti a chiudere alcuni impianti o addirittura a interrompere la produzione e licenziare una parte della forza lavoro. Anche se alcuni effetti negativi si concretizzassero in un aumento dei prezzi pagati dagli utilizzatori, la Commissione ritiene che tale aumento sarebbe limitato. Va inoltre considerato che rientra anche negli interessi degli utilizzatori che i produttori comunitari rimangano vitali, competitivi ed attivi su un mercato non più viziato da pratiche commerciali sleali.
(182)
In effetti, considerate le limitate fonti di approvvigionamento a livello mondiale, rientra anche nell'interesse degli utilizzatori comunitari che le fonti di approvvigionamento presenti nella Comunità non siano ulteriormente indebolite dalle importazioni oggetto di dumping, con conseguente calo ulteriore delle attività dell'industria comunitaria e aumento progressivo della dipendenza degli utilizzatori del prodotto in esame dalle importazioni.
H. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
(183)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in materia di dumping, pregiudizio e interesse della Comunità, è necessario istituire misure sulle importazioni del prodotto in esame originario degli Stati Uniti e della Russia.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(184)
Il livello delle misure antidumping definitive dovrebbe essere sufficiente ad eliminare il pregiudizio causato all'industria comunitaria dalle importazioni oggetto di dumping e non dovrebbe essere superiore ai margini di dumping rilevati. Al momento del calcolo dell'entità del dazio necessario ad eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, la Commissione ha considerato che le misure dovessero essere tali da consentire all'industria comunitaria di coprire i propri costi e ottenere un profitto al lordo delle imposte pari a quello che potrebbe essere ragionevolmente ottenuto in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping.
(185)
Sulla base delle informazioni disponibili, è stato rilevato in via preliminare che un margine di profitto del 5 % sul fatturato potesse esser considerato un livello di profitto adeguato che l'industria comunitaria potrebbe prevedere di ottenere in assenza di dumping pregiudizievole. Va osservato che questo livello di profitto è stato usato anche per determinare il margine di pregiudizio nel quadro dell'inchiesta che ha portato all'istituzione delle misure attualmente in vigore sulle lamiere al silicio a grani orientati di larghezza superiore ai 500 mm. L'aumento necessario di prezzo è stato poi determinato in base ad un confronto, allo stesso stadio commerciale, tra la media ponderata dei prezzi all'importazione, stabilita per il calcolo delle sottoquotazioni dei prezzi, e il prezzo non pregiudizievole dei prodotti venduti dall'industria comunitaria sul mercato comunitario. Il prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto adeguando il prezzo di vendita applicato da ciascuna società dell'industria comunitaria in funzione del punto di pareggio e aggiungendo il suddetto margine di utile. Le differenze risultanti da tale confronto sono state espresse in percentuale del valore totale all'importazione cif.
2. Dazi definitivi
(186)
Alla luce di quanto precede, a norma dell'articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, si ritiene che sulle importazioni originarie della Russia e degli Stati Uniti debbano essere istituite misure antidumping definitive al livello dei margini di dumping e di pregiudizio più bassi, conformemente al principio del dazio inferiore.
(187)
Sulla scorta di quanto precede, i dazi definitivi proposti sono i seguenti:
Paese
Società
Dazio antidumping
Stati Uniti d'America
AK Steel Corporation
31,5 %
Tutte le altre società
37,8 %
Russia
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK)
11,5 %
Viz Stal
0 %
Tutte le altre società
11,5 %
(188)
Le aliquote del dazio antidumping indicate nel presente regolamento applicabili a titolo individuale ad alcune società sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l'inchiesta per le società in questione. Dette aliquote del dazio (contrariamente al dazio nazionale applicabile a tutte le altre società) si applicano quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari dei paesi interessati fabbricati dalle società, e quindi dalle specifiche persone giuridiche, di cui viene fatta menzione nel dispositivo del presente regolamento. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società il cui nome, completo di indirizzo, non sia specificamente menzionato nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggetti all'aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
(189)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali (ad esempio in seguito ad un cambiamento del nome della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione corredate di tutte le informazioni utili, in particolare l'indicazione delle eventuali modifiche nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite per l'esportazione collegate, ad esempio, a tale cambiamento del nome o ai suddetti mutamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se del caso, il regolamento verrà modificato di conseguenza aggiornando l'elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali del dazio.
3. Impegni
(190)
Un produttore esportatore statunitense e uno russo che hanno collaborato hanno offerto un impegno sui prezzi ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 1, del regolamento di base.
(191)
La Commissione ritiene che gli impegni offerti dalla AK Steel Corporation e dalla NMLK possano essere accettati, in quanto possono eliminare l'effetto pregiudizievole del dumping. Inoltre, le relazioni periodiche e dettagliate che le società si sono impegnate a fornire alla Commissione permetteranno un controllo efficace e la struttura delle società è tale che la Commissione ritiene che il rischio di elusione degli impegni sia minimo.
(192)
Per garantire che l'impegno assunto sia effettivamente rispettato ed efficacemente controllato, al momento della presentazione della domanda d'immissione in libera pratica l'esenzione dal dazio è subordinata alla presentazione di una fattura commerciale contenente le informazioni elencate in allegato, necessaria per verificare che le spedizioni corrispondano esattamente ai documenti commerciali. Nel caso in cui non venga presentata una fattura di questo tipo o se questa non corrisponde al prodotto presentato in dogana, viene riscossa l'appropriata aliquota del dazio antidumping.
(193)
In caso di violazione o revoca degli impegni, o qualora vi siano motivi per ritenere che gli impegni siano stati violati, può essere istituito un dazio antidumping, conformemente all'articolo 8, paragrafi 9 e 10 del regolamento di base.
I. CONCLUSIONI DELL'INCHIESTA AI FINI DEL RIESAME INTERMEDIO RELATIVO ALLA RUSSIA
(194)
Va osservato che, come indicato al considerando (3) del presente regolamento, è stato avviato un riesame intermedio per valutare l'opportunità di modificare o abrogare le misure antidumping definitive istituite sulle importazioni dalla Russia di lamiere magnetiche larghe, in quanto tali prodotti rientrano nella categoria di prodotti oggetto del procedimento relativo alle importazioni nella Comunità di lamiere e nastri di acciai al silicio detti magnetici, laminati a freddo e a grani orientati originari degli Stati Uniti e della Russia.
(195)
In base a tali conclusioni, l'inchiesta ha permesso di concludere che si debbano istituire delle misure sulle lamiere al silicio a grani orientati di tutte le larghezze, come indicato al considerando (3), originarie, tra gli altri paesi, della Russia. La Commissione ritiene pertanto che poiché anche tali misure riguardano le lamiere magnetiche larghe, la conferma di tali misure, istituite con il regolamento (CE) n. 151/2003 del Consiglio, non è più adeguata e quindi esse vanno abrogate.
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di lamiere e nastri di acciai al silicio detti magnetici, laminati a freddo e a grani orientati originari degli Stati Uniti e della Russia, classificati ai codici NC 7225 11 00 (di larghezza uguale o superiore ai 600 mm) e 7226 11 00 (di larghezza inferiore ai 600 mm).
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo, applicabili al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate, sono le seguenti:
Paese
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Stati Uniti d'America
AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio
31,5 %
A669
Tutte le altre società
37,8 %
A999
Russia
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk
11,5 %
A670
Viz Stal - 28, Kirov Street, Ekaterinburg
0 %
A516
Tutte le altre società
11,5 %
A999
3. Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Le importazioni dichiarate per l'immissione in libera pratica sono esenti dai dazi antidumping di cui all'articolo 1, purché le merci siano prodotte, inviate e fatturate da società i cui impegni sono stati accettati dalla Commissione e i cui nomi sono elencati nella pertinente decisione della Commissione, periodicamente modificata, e siano state importate conformemente alle disposizioni previste nella medesima decisione o nel medesimo regolamento.
2. Le importazioni di cui al paragrafo 1 sono esenti dal dazio antidumping a condizione che:
a)
le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente al prodotto di cui all'articolo 1, paragrafo 1,
b)
al momento della presentazione della dichiarazione di immissione in libera pratica, venga presentata alle autorità doganali degli Stati membri una fattura commerciale contenente almeno gli elementi elencati in allegato, e
c)
le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente alla descrizione riportata nella fattura commerciale.
Articolo 3
Il regolamento (CE) n. 151/2003 del Consiglio è abrogato.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione sulla Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 19 agosto 2005.