32006R0954
L 175/4
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 954/2006 НА СЪВЕТА
от 27 юни 2006 година
относно налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна, за отмяна на Регламент (ЕО) № 2320/97 и Регламент (ЕО) № 348/2000 относно приключване на междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичане на срока на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и Румъния и от Хърватска и Украйна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (EО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защита срещу дъмпингов внос на продукти от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основен регламент“), и по-специално членове 8, 9, член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, направено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1 Започване
(1)
На 31 ноември 2005 г., със известие („съобщение за започване“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои безшевни тръби („безшевни тръби“) от желязо или стомана („разширено определение“), с произход от Хърватска,, Румъния, Русия и Украйна и започването на две междинни преразглеждания на антидъмпинговите мита, приложими спрямо вноса на някои безшевни тръби, от желязо или нелегирана стомана („разширено определение“), с произход, inter alia, от Русия и Румъния или от Хърватска и Украйна.
(2)
Процедурата беше започната на основание на жалба, подадена на 14 февруари 2005 г. от Комитета за защита на индустрията на безшевни тръби от стомана на Европейския съюз (наричан по-нататък „жалбоподател“), от името на по-голямата част от производителите, представляващи в случая повече от 50 % от цялата продукция на Общността на тръби, отговарящи на разширеното определение. Жалбата съдържаше доказателствен материал за дъмпинг, обект на който са разглежданите продукти и произтичащата от това имуществена вреда. Този доказателствен материал беше счетен за достатъчен като основание за започване на процедура.
(3)
Комисията започна по собствена инициатива междинни преразглеждания, съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с цел да се даде възможност за евентуално изменение или отмяна на окончателните антидъмпингови мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 2320/97 (3) и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета (4) върху вноса на някои безшевни тръби, отговарящи на първоначалното определение на продукта, с произход, inter alia, от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна („окончателни мерки“). Ако се установи, че мерките следва да бъдат наложени на базата на разширеното определение на продукта, тъй като продуктите, засегнати от наложените мерки по силата на Регламенти (ЕО) № 2320/97 и (ЕО) № 348/2000, съответстват на разширеното определение, може да стане необходимо извършването на изменение или отмяна.
1.2. Действащи мерки по отношение на износа, съответстващ на първоначалното определение на продукта
(4)
Регламент (ЕО) № 2320/97 наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои безшевни тръби, съответстващи на първоначалното определение на продуктите с произход, наред с другото, от Румъния и Русия. С Решения 97/790/ЕО (5) и 2000/70/ЕО на Комисията (6) бяха приети, наред с другото, гаранциите, предложени от румънските и руските износители. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (7) бе решено повече да не бъдат налагани действащите мерки, засягащи вноса, съответстващ на първоначалното определение на продуктите с произход от Румъния и от Русия, с цел предохранителни мерки във връзка с антиконкурентното поведение в миналото на някои производители от Общността (виж съображение 9 и следващите от споменатия регламент). Съображение 20 от същия регламент потвърждава, че междинното преразглеждане и преразглеждането по повод изтичане срока на мерките, открито със известието за започване през ноември 2002 (8), ще продължат до появата на нови констатации, с цел да се осигури възможност за оценка на положението за в бъдеще на основата на нови данни, които по никакъв начин не са свързани с антиконкурентното поведение.
(5)
На основата на преразглеждане, провеждано съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (9) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена с член 2 на същия регламент и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на стоката, с произход от Хърватска и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на стоката, с произход от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), подлежащо на антидъмпингово мито от 51,9 %.
(6)
С Решение 2005/133/ЕО (10) Комисията суспендира частично окончателните мерки за период от девет месеца, влизащо в сила от 18 февруари 2005 г. Това частично суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 на Съвета (11). Оттук нататък, действащите мита са митата, установени с Регламент (ЕО) № 348/2000, т.е. 23 % за Хърватска и 38,5 % за Украйна.
1.3. Временни мерки
(7)
Предвид необходимостта от по-задълбочено разглеждане на някои аспекти от разследването и предвид отношението му към междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичането на срока на мерките, споменати в раздел 1.2 по-горе, беше решено разследването да продължи без да се установяват временни мерки.
1.4. Страни, заинтересовани от процедурата
(8)
Комисията официално информира за започването на процедурата известните ѝ заинтересовани хърватски, румънски, руски и украински производители износители, вносители/търговци, потребители, доставчици и асоциации, представителите на заинтересованите страни-износителки, както и производителите от Общността, подали жалбата и други известни производители от Общността. Тя предостави на заинтересованите страни възможност да запознаят със своята гледна точка в писмен вид и да изискат изслушване в определения в известието за започване на процедурата срок.
(9)
Предвид големия брой цитирани в жалбата руски и украински производители износители, големият брой вносители от Общността и големият брой производители от Общността, подкрепили жалбата, в известието за започване на процедурата се предвиждаше да се използва съставянето на представителна извадка за определяне на евентуалното наличие на дъмпинг и вреда, съгласно член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да вземе решение относно необходимостта от съставяне на представителна извадка и когато е приложимо, за определяне на състава на извадката, всички руски и украински производители износители и всички вносители и производители от Общността бяха приканени да се представят и да предоставят, съгласно известието за започване, основните данни за дейността си, свързана с разглеждания продукт, за ПР (от 1 януари 2004 г. до 31 декември 2004 г.).
1.4.1. Представителна извадка на износители/производители
(11)
След разглеждане на данните, предоставени от руските и украинските производители износители и предвид факта, че в Русия и Украйна по-голяма част от предприятията са част от големи групи производители, беше решено, че за тези две страни не е необходимо съставянето на извадка.
1.4.2. Представителна извадка на производството на Общността и вносителите
(12)
Що се отнася до производството на Общността, Комисията избра, съгласно член 17 от основния регламент, извадка на основата на най-големия представителен обем продукция и продажби на производителите на Общността, върху който разследването би могло разумно да се облегне предвид времето, с което разполага. Въз основа на отговорите, получени от производителите на Общността, Комисията избра пет дружества, установени в четири държави-членки. Тъй като един от производителите от Общността, част от първоначалната извадка не оказа съдействие, той беше заместен от друг производител на Общността. Изразено в обем продукция, петте предприятия, част от извадката, представляваха 49 % от общото производство на Общността. Беше проведено запитване до заинтересованите страни, съгласно член 17, параграф 2 от основния регламент и възражение не беше повдигнато. Наред с това, останалите производители от Общността бяха приканени да представят някои данни от общ характер, с цел да се определи евентуалната вреда. Поради малкия брой получени отговори от страна на вносителите, беше решено, че не се налага изготвянето на представителна извадка на вносителите.
1.5. Формуляри на заявление за третиране като действащи при пазарна икономика (ТПИ) или за индивидуално третиране (ИТ)
(13)
С цел да се предостави възможност на украинските производители износители, които желаят, да депозират заявление за ТПИ или за ИП, Комисията изпрати до известните ѝ украински производители износители формуляри на заявлението. Три групи производители износители и свързани с тях дружества представиха заявления ТПИ или за ИТ, ако не са могли да отговорят на необходимите условия за ТПИ.
1.6. Въпросници
(14)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ѝ заинтересовани страни, както и до всички други дружества, които се представиха в срока, определен в известието за започване. Тя получи отговори от трима румънски производители износители и от две свързани с тях дружества, от две групи руски производители износители и пет свързани с тях дружества, от които три са с местонахождение в Общността, както и от три групи украински производители износители и техните свързани дружества. Петима производители от Общността също изпратиха отговори. Въпреки че шест вносители отговориха на формуляра за съставяне на извадката, само трима от тях оказаха съдействие, като предадоха пълен отговор на въпросника. Друг един вносител се съгласи на проверка на място в офисите си, макар и да не бе предоставил отговор на въпросника.
(15)
Комисията издири и провери данните, счетени за необходими за определянето на дъмпинга, вредата, претърпяна в резултат от него и интереса на Общността. Тя пристъпи към проверки на място в офисите на следните дружества:
Производители от Общността
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Германия
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Франция
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
Производители износители в Румъния
-
S.C. T.M.K. - Artrom S.A., Slatina
-
S.C. Silcotub S.A., Zalau
-
S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman
Производители износители в Русия
-
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company („Volzhsky“), Volzhsky
-
Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works („Tagmet“), Taganrog
-
Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works („Pervouralsky“), Pervouralsk
-
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant („Chelyabinsk“), Chelyabinsk
Свързано дружество в Русия
-
CJSC Trade House TMK, Moscow
Производители износители в Украйна
-
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol
-
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol
-
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk
-
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk
Свързан търговец на едро в Украйна
-
SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, related to NTRP and Niko Tube
Свързан търговец на едро в Швейцария
-
SEPCO S.A., Lugano, related to NTRP and Niko Tube
Свързан вносител
-
Sinara Handel GmbH, Köln, свързан с Artrom
Независими вносители
-
Thyssen Krupp Energostal S.A., Полша
-
Assotubi S.P.A., Италия
-
Bandini Sider S.R.L., Imola, Италия
1.7. Период на разследване
(16)
Разследването, свързано с дъмпинга и вредата обхваща периода между 1-ви януари 2004 и 31 декември 2004 г. (наричан по-нататък „ПР“). Разглеждането на тенденциите по отношение оценката на вредата, обхваща периода от 1 януари 2001 г. до края на периода на разследване (наричан по-нататък „разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(17)
„Разглежданият продукт“ обхваща някои безшевни тръби („безшевни тръби“) от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с външен диаметър не по-голям от 406,4 милиметра и с единен въглероден еквивалент (CEV), равен или по-малък от 0,86, съгласно формулата и химическите анализи на Международния институт по заваряване (МИЗ). Разглежданият продукт съответства на кодове по КН ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (12) (код по ТАРИК 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320).
(18)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения: тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(19)
Безшевните тръби могат да се доставят на потребителя в различна форма. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се заваряват помежду си. Въпреки това, в някои специални случаи те могат да се свързват помежду си на резба или да се използват самостоятелно, като остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
(20)
Определението на продукта, прието за настоящата процедура беше оспорено от някои от заинтересованите страни. От една страна някои страни изтъкнаха, че някои видове на продукта, цитирани в описанието на продукта, са с различни основни механични и химически характеристики (виж съображения от 21 до 26). От друга страна много от страните поставиха под съмнение използването на критерия за заваряемост и за пределна стойност на CEV, които са свързани (виж съображения от 27 до 36). Освен това една от страните поиска безшевните тръби наречени „сертифицирани“ да бъдат извадени от приложното поле. (виж съображение 37).
(21)
Беше изтъкнато, че някои видове продукти, включени в описанието на продукта, а именно тръбите за OCTG и газопроводните тръби, са с различни основни механични и химически характеристики и с различно крайно предназначение; следователно не са взаимозаменяеми.
(22)
Така както е дефиниран „продуктът“ включва различни видове продукти. Въпреки това се счита, че видовете продукти, принадлежащи към отделните сегменти (включително от ниската гама и от високата гама) представляват един единствен продукт, когато липсва ясно разграничение между сегментите, т.е. съседните сегменти се застъпват и се конкурират. Такъв е случаят в рамките на настоящата процедура, тъй като беше представено доказателство, че тръбите от легирана стомана и от нелегирана стомана, които са предмет на разследването, могат да имат еднакво крайно предназначение и не съществува никакво ясно разграничение в категориите, както на тръбите от легирана стомана, така и на тръбите от нелегирана стомана.
(23)
Що се отнася до тръбите OCGT и газопроводните тръби, разследването показа, че наред с другото, те имат химически характеристики, които са сравними с другите видове безшевни тръби, тъй като се вместват под пределната стойност за CEV, която е 0.86. Освен това, те споделят и други основни характеристики с другите видове продукти, като например външен диаметър или дебелина на стената.
(24)
Що се отнася до крайните предназначения на тръбите OCGT и газопроводните тръби, някои производители износители изтъкнаха, че тръбите OCGT и газопроводните тръби се използват за различни предназначения и не са взаимозаменяеми с другите видове безшевни тръби. В тази връзка беше констатирано, че OCGT тръбите с гладък край (без резба), които понастоящем попадат в код по КН 7304 21 00 и се използват в строителния отрасъл, са взаимозаменяеми с други тръби от нелегирана стомана, понастоящем попадащи в код по КН 7304 39 58. Следователно има поне частично застъпване по отношение на крайното предназначение на различните видове безшевни тръби.
(25)
Въз основа на предходното, се отхвърля аргументът, според който OCGT тръбите и газопроводните тръби от една страна, и другите безшевни тръби, от друга страна, не са взаимозаменяеми.
(26)
Друг производител износител изтъкна, че пределната стойност на CEV не е химическа характеристика на продукта, тъй като не е пряко свързана с химическия състав на безшевната тръба, а е функция от него. Ако е вярно, че пределната стойност на CEVе резултат от формула, то тя е пряко свързана с химическия състав на продукта и позволява да се направи сравнение на различните марки стомана от гледна точка на тяхната заваряемост. Пределната стойност на CEVне е свързана с никаква механична или техническа характеристика на стоманата и зависи единствено от нейния химичен състав. Следователно, пределната стойност на CEVе химическа характеристика на продукта и изтъкнатия аргумент се отхвърля.
(27)
Някои страни приведоха аргументи, че критерият за заваряемост като такъв, не е подходяща характеристика на разглеждания продукт, тъй като значителен процент от продуктите, отговарящи на описанието на продукта (резбовани тръби и тръби OCGT) никога не биват заварявани. Използвайки заваряемостта като критерий, отделните продукти изкуствено се разглеждат като един и същ продукт.
(28)
Следва първо да се отбележи, че заваряемостта е действително обща химическа и техническа характеристика на всички безшевни тръби (тъй като тя зависи от химическия състав на стоманата). Тъй като по-голяма част от произвежданите безшевни тръби се свързват чрез заваряване, става въпрос за основна характеристика при определението на продукта. След това, по отношение на резбованите тръби и тръбите OCGT, които по принцип не се заваряват помежду си, разследването показа, че въпреки това, те си остават заваряеми, т.е. споделят тази основна химическа и техническа характеристика. Освен това, не може да се изключи резбовани или резбонарезни безшевни тръби или тръби OCGT да бъдат трансформирани в заваряеми безшевни тръби само чрез смяна на категорията. По-специално, по отношение на OCGT тръбите се оказва, че една и съща тръба може да се класифицира в две различни категории (и в две различни позиции на КН) единствено в зависимост от крайното си предназначение, например, ако се използва в строителния отрасъл или в нефтодобивния отрасъл. И накрая беше установено, че някои продукти, внасяни от заинтересованите страни, които не са класифицирани като тръби OCGT, не се използват от нефтодобивния или газовия отрасли.
(29)
Един износител изтъкна, че според европейските стандарти, само една марка стомана съответства на резбовани тръби и че следователно тези продукти могат да се разграничат от другите безшевни тръби. Анализът на различните съществуващи стандарти и по-конкретно на тръбите OCGT обаче показа, че резбонарезните тръби могат да бъдат произведени от няколко различни марки стомана.
(30)
Въз основа на предходното, заваряемостта на безшевните тръби беше счетена за подходящ критерий при дефиниране на продукта. Отхвърлен беше аргументът, според който, предложеното определение на продукта стига до изкуствено прегрупиране на различни продукти.
(31)
Беше изтъкнато, че пределната стойност на CEV не е критерий, който да дава възможност за дефинирането на продукта, тъй като не позволява да се определи заваряемостта на отделните видове безшевни тръби.
(32)
Разследването показа, че пределната стойност на CEV в действителност е показател, пряко свързан както с химическия състав на стоманата, така и със заваряемостта. Висока пределна стойност на CEV означава не само, че стоманата съдържа повече въглерод и/или сплав, но и че стоманата по-трудно може да бъде заварена. От друга страна, по-ниската пределна стойност на CEV сочи, че стоманата е по-бедна на въглерод или на сплави и че следователно по-лесно се заварява. С други думи, различните пределни стойности на CEV налагат различни условия на заваряване. Стомана с пределна стойност на CEV 0,86 вече изисква по-специални условия на заваряване и от там не би могла да бъде заварена в нормален режим. От тук, пределната стойност на CEV като показател за заваряемост е подходящ критерий за дефиниране на продукта.
(33)
Един производител износител изтъкна, че пределната стойност на CEV е само една от многобройните химически, технически и механични характеристики на стоманата и следователно не може да се използва самостоятелно за дефиниране на продукта. По този повод следва да се отбележи, че пределната стойност на CEV се счита за подходящ критерий за дефиниране на продукта. Наред с това, както може да се заключи от определението на продукта, пределната стойност на CEV не е единствения използван критерий. И накрая, но не на последно място, сравнението на различните видове продукти беше извършено на по-подробна основа, отчитаща различните характеристики на продукта (например размери и топлинна обработка).
(34)
Много от заинтересованите страни изказаха също и твърдението, че пределната стойност на CEV от 0,86 е определена произволно, тъй като границата за лесно заваряване е над 0,86. Пределната стойност на CEV от 0.86 обаче, няма никакво отношение към лесния начин на заваряване. В действителност, производството на Общността, което е жалбоподател, изтъкна и приведе доказателства за това, че това е максималната пределна стойност на CEV за нелегирана стомана, която съгласно европейските стандарти служи за производството на безшевни тръби.
(35)
Въз основа на това, както прибягването до пределна стойност на CEV , така и определянето ѝ на 0,86 имат за цел да покрият цяла гама продукти, които могат да бъдат разглеждани като един единствен продукт, дори и ако се изключи от определението например неръждаемата стомана или тръбите за лагери, които имат пределна стойност на CEV надвишаваща 0,86.
(36)
Въз основа на предходното, пределната стойност на CEV, така както е предложена от жалбоподателя, се запазва в определението на разглеждания продукт.
(37)
Един от вносителите от Общността изказа твърдението, че наречените „сертифицирани“ безшевни тръби не отговарят на определението на продукта. Тези безшевни тръби се произвеждат съгласно сертифицирана процедура, утвърдена от италианското министерство за капитално строителство и се използват за укрепване в строителни проекти в Италия. Въпреки това, беше установено, че всички разновидности от разглеждания продукт, включително сертифицираните безшевни тръби, споделят еднакви основни физически, химически и технически характеристики и са с еднакво крайно предназначение. Не беше намерено никакво доказателство (и заинтересованото предприятие не приведе никакво доказателство), което би дало възможност да се заключи, че тези сертифицирани тръби са различен продукт и в тази връзка следва да бъдат изключени от приложното поле на мерките. Следователно това твърдение беше отхвърлено.
(38)
Въз основа на предходното, беше решено, че всички безшевни тръби, независимо от възможните разлики на разновидностите на продукта, представляват един и същ продукт за целите на настоящата процедура, тъй като показват едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и имат едни и същи основни приложения.
2.2. Сходен продукт
(39)
Продуктът, изнасян за Общността с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на тези страни и продуктът, произвеждан и продаван в Общността от производители от Общността се считат с еднакви основни физически, химически и технически характеристики и се употребяват със същото предназначение; следователно е уместно да се считат за сходен продукт, по смисъла на член първи, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Обща методология
(40)
Изложената по-долу обща методология се прилага спрямо всички хърватски, румънски и руски производители износители, както и спрямо оказалите съдействие украински производители износители, на които е предоставен ТПИ . Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни-износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях.
3.1.1. Нормална стойност
(41)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, първо беше проучено, за всеки от оказалите съдействие производители износители, дали вътрешните продажби на разглеждания продукт са били представителни, т.е. дали общият им обем представлява поне 5 % от общия обем на експортните им продажби в Общността. След това Комисията установи разновидностите на разглеждания продукт, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи общо представителни вътрешни продажби, идентични или пряко сравними с продаваните разновидности за износ в Общността.
(42)
За всеки вид, продаван на вътрешния пазар от производителите износители и считан за пряко сравним с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Общността, беше установено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни, по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Вътрешните продажби на определен вид от разглеждания продукт се считат за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните продажби на вътрешния пазар за тази разновидност на продукта за ПР е възлизал на 5 % или повече от общия обем продажби на разглеждания подобен продукт, изнасян за Общността.
(43)
След това беше проучено дали вътрешните продажби в представителни количества от всяка разновидност на разглеждания продукт, могат да се считат за реализирани в обичайни търговски условия, съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се определи процентът на продажбите на печалба от въпросната разновидност, реализирани на вътрешния пазар за независими клиенти.
(44)
Когато обемът на продажбите на дадена разновидност на разглеждания продукт, реализирани на нетна цена, равна или по-голяма от разходите за единица продукция, съставлява повече от 80 % от общия обем на продажбите от въпросната разновидност и когато среднопретеглената цена, практикувана за тази разновидност е равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основава на реалната вътрешна цена, отговаряща на среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби от въпросната разновидност за ПР, независимо дали продажбите са на печалба или не. Когато обемът на продажбите, извършени на печалба от определената разновидност представлява 80 % или по-малко от общия обем продажби от тази разновидност или когато среднопретеглената цена, практикувана при тези продажби е по-ниска от разхода за единица продукция, нормалната стойност се основава на реалната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само от продажбите на въпросната разновидност, реализирани на печалба, ако тези продажби съставляват 10 % или повече от общия обем на продажбите от въпросната разновидност на продукта. Когато обемът на реализираните на печалба продажби от определена разновидност на продукта представляват по-малко от 10 % от общия обем на печалбите, се счита, че тази определена разновидност е продавана в недостатъчни количества, за да може да се вземе като подходяща основа за определяне на нормалната стойност цената на вътрешния пазар.
(45)
Когато цената на вътрешния пазар за определена разновидност на продукта, продавана от производителя износител, не може да се използва за определяне на нормалната стойност, се налага използването на друг метод. Комисията използва конструираната нормална стойност. Съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, към производствените разходи на изнасяния тип, направени от производителя износител и коригирани при необходимост, се прибави разумен процент, съответстващ на разходите за продажби, общите и административните разходи (ПОА), както и основателна норма на печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на ПОА и нормата на печалбата се основава на средните ПОА и средната норма на печалба, реализирана в обичайни търговски условия, валидни за същия продукт.
3.1.2. Експортна цена
(46)
Във всички случаи, когато разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Общността, експортната цена се установява съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно, на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена.
(47)
Когато продажбата за износ е извършена с посредничеството на свързан вносител, експортната цена бива конструирана, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на основата на цената, на която внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач, след като се въведат корекции върху всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като се увеличат с разумна по размер сума, съответстваща на ПОА и с нормата на печалбата. За целта се използват присъщите за свързания вносител ПОА Нормата на печалба се установява на основата на наличните данни при оказалите съдействие независими вносители.
3.1.3. Сравнение
(48)
Нормалната стойност и експортните цени се сравняват на база франко завод. За целите на справедливото сравнение, под формата на корекции надлежно се отчитат разликите в цените и тяхната съпоставимост, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответните корекции се разрешават във всички случаи, в които са били счетени за разумни, точни и подкрепени от проверен доказателствен материал.
3.1.4. Дъмпингов марж на разследваните дружества
(49)
Съгласно член 2, параграф 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност за всеки производител износител, е сравнена със среднопретеглената експортна цена за вида на продукта.
(50)
За производителите износители, които са се оказали свързани дружества, среднопретегленият дъмпингов марж се изчислява съгласно обичайната практика на Комисията за случаите на свързани производители износители.
3.1.5. Остатъчен дъмпингов марж
(51)
За дружества, не оказали съдействие остатъчен дъмпингов марж се определя на базата на наличните данни, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2. Хърватия
3.2.1. Неоказване на съдействие от страна на един хърватски износител
(52)
Единственият хърватски производител, Mechel Željezara Ltd е бил обявен в ликвидация през есента на 2004 г. На негово място Хърватската фондация за приватизация, правителствен орган, отговарящ за процеса на приватизация в Хърватска, създаде ново юридическо лице, наречено Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. („VCS“).
(53)
VCS информира Комисията, че не може да окаже съдействие на настоящото разследване, тъй като нейният законен предшественик е прекратил официално съществуването си и производството на безшевни тръби е спряно от юли 2004 г. Дружеството декларира, че не е оторизирано да разпространява търговска, счетоводна и промишлена информация, принадлежаща на предишните собственици. По тази причина не стана възможно определянето на дъмпинговия марж на основата на собствена информация на дружеството и той беше изчислен на основата на наличните данни, по реда на член 18 от основния регламент.
(54)
В съответствие с предоставената информация, стана ясно, че VCS е спряло производството на безшевни тръби през юни 2005 г. Дружеството може да представи заявление за междинно преразглеждане, съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(55)
При липса на друга информация, нормалната стойност се изчислява на база на наличните данни, т.е. данните, съдържащи се в жалбата.
3.2.3. Експортна цена
(56)
Експортната цена се изчислява на база на данните от Евростат за ПР.
3.2.4. Сравнение
(57)
Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха внесени корекции в експортната цена, предвид разходите за транспорт, застраховка и комисионна, на основата на данните, съдържащи се в жалбата.
3.2.5. Дъмпингов марж
(58)
Дъмпинговият марж, изразен в процент от цената на вноса CIF на границата на Общността, преди плащане на митото, беше установен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.
29,8 %
(59)
Тъй като VCS е единствения производител на разглеждания продукт в Хърватска, остатъчният дъмпингов марж беше определен на същото равнище.
3.3. Румъния
(60)
Отговори на въпросника бяха получени от трима производители износители, двама измежду които, свързани с вносителя на разглеждания продукт в Общността.
3.3.1. Нормална стойност
(61)
За тримата включени в извадката производители износители, продажбите на сходния продукт бяха счетени за представителни, съгласно метода, описан в съображение 41. За по-голяма част от разновидностите на продукта нормалната стойност се базираше на реално платената или подлежаща на плащане цена за сделки, реализирани при обичайни търговски условия от независими клиенти от Румъния. Въпреки това, за няколко разновидности продукти, вътрешните продажби бяха недостатъчни, за да бъдат сметнати за представителни или не отговаряха на обичайните търговски условия. Поради това нормалната стойност беше конструирана съгласно метода, описан в съображение 45.
3.3.2. Експортна цена
(62)
По-голяма част от продажбите за износ в Общността, реализирани от производителя износител в ПР са били предназначени за двама свързани вносители. Следователно експортната цена беше установена съгласно метода, описан в съображение 46.
(63)
Този износител оспори изчислението, направено от Комисията и изрази твърдението, че използваната норма на печалбата е била прекомерно висока. От негова гледна точка, средната разчетна норма на печалбата, на база на цифровите данни, предоставени от тримата оказали съдействие независими вносители в Общността, не е представителна, тъй като той никога не е продавал продукта на тези дружества. В тази връзка той изтъкна, че трите дружества са били по-едри от вносителите, на които е продавал своите продукти и че по време на последното разследване е използвана по-ниска норма на печалбата, а реалната норма на печалбата на двамата свързани износители е по-ниска от използваната от Комисията средна норма на печалбата.
(64)
По отношение на това е целесъобразно да се отбележи, че институциите постоянно използват среднопретегления марж на независимите износители, когато това е оправдано, при корекцията, предвидена в член 2, параграф 9 от основния регламент. Фактът, че износителят продава действително тези продукти на тези дружества няма никакво отношение към изчисляването на разумната норма на печалбата съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Наред с това, не е предоставено никакво доказателство, което да позволи да се определи по какъв начин размерът на вносителите влияе върху тяхната норма на печалбата. И на края, поради взаимоотношенията между износителите и техните свързани вносители, печалбите на последните не могат да служат за база или референция в този контекст, тъй като равнището на печалбата на свързания вносител зависи от цената на трансфера между свързаните вносители. Следователно това искане беше отхвърлено.
(65)
Значителна част от продажбите за износ на един друг производител износител в Общността е била предназначена за две дружества, едното от които е свързано с износителя, другото е било свързано с него в ПР. Този износител не е оказал съдействие на разследването и препродажната му цена не е била представена на Комисията. Единствената налична експортна цена за тези операции с вносителя, който е бил свързан с износителя през ПР, са били цените, договорени между износителя и свързания с него вносител. Установено беше, че тези цени са еквивалентни на цените при пълна конкуренция. В действителност, сравнението на цените между периода, през който двете дружества са били свързани и периода, през който те вече не са били свързани, не откри значителни разлики във фактурираните единични цени. Освен това цените, фактурирани на този свързан вносител, са сравнени с тези, фактурирани на независими клиенти в ЕО и са се оказали подобни. Следователно цената за износ за тези операции конкретно се е основавала на цената на реализация на румънския производител износител при продажба на продукта на свързаното с него търговско дружество.
(66)
Що се отнася до сделките с друго свързано дружество, което е оказало съдействие на разследването, стана ясно, че разглежданият продукт е бил преработен от свързаното дружество, преди да бъде препродаден в Общността. В този случай не е възможно да се установи препродажната цена на разглеждания продукт на независим клиент в Общността. Въпреки това, достатъчния брой приведени доказателства позволиха да се направи заключението, че цените за прехвърляне от румънския производител износител на свързаното му дружество в Общността биха могли да се считат като подобни на цената при конкурентни условия, ако съгласно член 2, параграф 10, буква г), подточка (i) от основния регламент, е направена корекция във връзка с етапа на търговия за тези продажби на производителя на оригиналното оборудване. В действителност беше направено сравнение между фактурираните цени за всички модели на свързания вносител и на независимите вносители. На тази основа експортната цена се основава на цената на прахвърляне.
(67)
Разследването показа, че експортните продажби на третия производител износител са извършени пряко за независими клиенти в Общността. Следователно експортната цена е установена на база на реално платената или подлежаща на плащане цена за разглеждания продукт, продаден за износ на първия независим клиент в Общността, както е описано в съображение 46.
(68)
Този производител износител е поискал частта на продажбите на разглеждания продукт за Общността да се изключи от изчислението на дъмпинга, с мотива, че производството на някои модели безшевни тръби е било спряно в определен момент от ПР. Въпреки това, както е обяснено по-горе, постоянна практика на институциите е, за среднопретеглената експортна цена обикновено да отчитат всички продажби на разглеждания продукт на свързани лица. Следва също така да се отбележи, че продажбите на тези разновидности на разглеждания продукт през ПР са представлявали значителни обеми и освен това, стана ясно, че производствените инсталации за тези видове безшевни тръби не са били разкомплектовани и в бъдеще могат отново да бъдат пуснати в експлоатация. По тази причина твърдението е отхвърлено.
3.3.3. Сравнение
(69)
Когато е приложимо са били направени корекции, по реда на член 2, параграф 10 от основния регламент, във връзка с рабати за разлика в качеството, транспортни разходи, застраховки, заготовка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредит, разходи за комисионна и разлики в етапа на търговия.
(70)
Един производител износител поиска корекции във връзка с разлики в етапа на търговия, допълнителните разходи за логистика, които декларира, че са направени при вътрешните продажби, а не при продажбите за износ и с различно качество. Износителят обаче не приведе никакво доказателство в подкрепа на искането си и разследването не можа да установи, дали това искане е основателно. Молбата за корекции поради разлика в качеството беше частично отхвърлена, доколкото разглежданата сума не беше обоснована нито с доказателства, събрани на място, нито с информацията, предоставена от производителя износител в отговор на въпросника.
(71)
Друг един производител износител поиска корекции за разликите в инфлацията, обменния валутен курс, в етапа на търговия и разликите в непреките разходи за реализация.
(72)
Що се отнася до искането за корекции поради инфлация, следва да се отбележи, че инфлационният коефициент в Румъния по време на ПР е бил установен на равнище 10,8 %, което е далеч от равнището на хиперинфлация. Тъй като не беше установено, дали е засегната сравнимостта на цените, искането беше отхвърлено. Износителят оспори това заключение и повтори искането си за корекция. Въпреки това, не беше предоставен никакъв нов аргумент или доказателство, поставящи под въпрос първоначалното заключение и затова отхвърлянето на искането беше потвърдено. Следва също да се отбележи, че беше разгледана възможността за оценка на тримесечие, но износителят отказа това предложение.
(73)
Що се отнася до обмяната на валута, производителят износител поиска да ползва период от 60 дни за отразяване на движенията на валутния курс, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент. Констатирано беше, че тези разпоредби не биха могли да се приложат в конкретния случай, тъй като се оказал, че по време на ПР не се е наблюдавало никакво трайно движение на съответните валутни курсове, флуктуациите са били с много малък диапазон. Следователно, това искане се наложи да бъде отхвърлено и обмяната на валута във всички тези случаи стана на основа на обменния курс към датата на фактуриране, така както е предвидено в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент.
(74)
Що се отнася до искането за корекции поради разлики в търговската фаза, разследването показа, че за някои категории клиенти, за които е внесено искането, са съществували постоянни и разграничими разлики във функциите и цените във фазата, посочена от производителя износител. Затова искането беше прието по отношение на категориите клиенти, за които е станало възможно установяването на тези разлики и само частично по отношение на категориите клиенти, за които разликата се оказа по-малка от претендираната от производителя износител. В последния случай изчисляването на корекциите се базираше на доказателствата, събрани в офисите на производителя износител.
(75)
Искането за корекции за разлики в непреките разходи за реализация беше счетено като дублиращо се с корекциите, разрешени за разлики в търговската фаза и следователно беше отхвърлено.
(76)
Освен това, въз основа на коментарите, получени от някои износители, бяха поправени голям брой технически грешки и в тази връзка дъмпинговите маржове бяха преизчислени.
3.3.4. Дъмпингов марж
(77)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена беше установен дъмпинг. Дъмпинговите маржове в процентно изражение от импортната цена CIF франко граница на Общността, преди заплащане на мито, бяха определени както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
(78)
Тъй като равнището на оказване на съдействие беше високо (повече от 80 % от износа на разглеждания продукт от Румъния към Общността) и нищо не сочеше, че някой от производителите износители e решил да се въздържи от сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж, който се прилага към всички други износители в Румъния бе определен на същото равнище като този, наложен на оказалите съдействие производители износители (S.C. Artrom S.A), а именно 17,8 %.
3.4. Русия
(79)
Отговори на въпросника бяха получени от две групи производители износители, първата, включваща четирима производители и пет свързани дружества („TMK Group“), а втората, включваща двама производители („Pervouralsky и Chelyabinsk“).
3.4.1. Липса на съдействие от страна на TMK Group
(80)
Отговорите на въпросника както от страна на четиримата производители, така и от страна на петте свързани дружества, съдържаха много пропуски и несъответствия и с изключение на двете свързани дружества, бяха подадени след изтичането на определения срок.
(81)
Направените инспекции на място при двама от четирите производителя и при едно свързано дружество в Русия откриха нови пропуски в отговорите на въпросника. Що се отнася до двамата инспектирани производители, не беше възможно да се установи нито надеждна нормална стойност, нито надеждна експортна стойност, поради факта, че описите както на вътрешните продажби, така и на експортните продажби имаха сериозни пропуски; стойностите и количествата не съответстваха на фактурите и контролните номера на продукта (КНП) се оказаха неверни. Освен това липсваха всякакви надеждни данни относно разходите за единица продукция.
(82)
Предвид напълно незадоволителното сътрудничество от страна на двамата инспектирани производители, определено незадоволителните отговори на въпросите от двама от производителите от групата и по-специално факта, че единият от производителите не представи никакъв опис на продажбите си и факта, че не бе предоставен никакъв отговор в определения за целта срок на писмените искания за уточнение от страна на Комисията, беше взето решение да не се прибягва до контролни инспекции при другите двама производители от групата.
(83)
Само двама от тримата свързани вносители дадоха по-пълни отговори на въпросника; само един от тези отговори можеше да бъде проверен, тъй като описът на препродажбите на другия свързан вносител съдържаше значителни пропуски. Вследствие на това стана ясно, че свързаните вносители също са оказали частично и особено незадоволително съдействие.
(84)
TMK Group информира, че не може да окаже съдействие в задоволителна степен поради избора на КНП, които от нейна гледна точка са неподходящи поради това, че производствената гама на четиримата производители е много разнообразна. Следва обаче да се отбележи, че предлаганата структура за КНП не представляваше никакъв проблем за производителите от Общността или другите производители износители, част от които също произвеждат широка гама безшевни тръби. Следователно това искане беше отхвърлено.
(85)
Въз основа на предходното, беше счетено, че дъмпинговия марж на TMK Group не може да бъде определен на база на предоставените данни. Затова той беше определен на базата на наличните данни, съгласно член 18 от основния регламент.
3.4.1.1 Нормална стойност
(86)
В настоящия случай стана ясно, че данните за нормалната стойност, установена за Pervouralsky и Chelyabinsk, са най-подходящите налични данни по смисъла на член 18 от основния регламент. В действителност тези данни изглежда най-добре отразяваха положението на руския пазар.
(87)
Съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент, цената на газа, използвана при изчислението на разходите за единица продукция, така както беше посочено в жалбата, беше коригирана по същия начин като тази на двамата, оказали съдействие производители, както е обяснено по-нататък в съображения от 94 до 99, така че да отразяват пазарната цена на газа за ПР.
3.4.1.2 Експортна цена
(88)
Експортната цена беше изчислена на база на данните от Евростат за ПР, намалена с количествата и стойностите, получени за двамата, оказали съдействие производители, упоменати в съображение 91.
3.4.1.3 Сравнение
(89)
Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, в експортната цена бяха внесени корекции във връзка с транспортните разходи, разходите за застраховки и комисионни въз основа на данните, цитирани в жалбата.
3.4.1.4 Дъмпингов марж
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена откри наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж в процентно изражение от CIF цената на вноса франко граница на Общността, преди заплащане на мито, беше определен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company and Seversky Tube Works Open Joint Stock Company
35,8 %
3.4.2. Pervouralsky и Chelyabinsk
(91)
За ПР Pervouralsky и Chelyabinsk са представлявали две отделни юридически лица; от края на 2004 г. тези две дружества са свързани, тъй като Chelyabinsk държи контролния пакет акции на Pervouralsky и пряко го управлява. Следователно за групата следва да бъде определена една единствена митническа ставка.
3.4.2.1 Нормална стойност
(92)
Продажбите на вътрешния пазар на двамата производители износители са представителни по смисъла на съображение 41. Съгласно методологията, описана в съображения от 42 до 45 нормалните стойности се изчисляват в зависимост от вида изнасян продукт, на основата на цената за реализация от всички продажби, на основата на цената за реализация само от продажбите, реализирани на печалба и под формата на конструирани нормални стойности.
(93)
Беше констатирано, че разпределението на разходите на дружеството за някои видове единични продукти не отразява нито голямото разнообразие на цени от продажби на вътрешния пазар, нито вноса, определящ разходите. Следователно това не може да се счита за надежден показател. Затова бяха използвани наличните данни съгласно член 18 от основния регламент. В този случай печалбата за цялата група трябваше да се изчислява на основа на всички продажби на разглеждания продукт и след това да се използва за определяне на нормалните стойности.
(94)
Що се отнася до производствените разходи и по-специално енергийните разходи, в хода на разследването беше констатирано, че цената на електроенергията, заплащана от двете дружества, отразява разумните действителни производствени разходи за електроенергия. Това беше потвърдено в конкретния случай от факта, че цената на електроенергията е в съответствие с пазарните цени на международния пазар, при сравнение със страни като Норвегия и Канада, които също ползват електроенергия от ВЕЦ. Такова заключение не можеше обаче да бъде формулирано по отношение на цената на газа. В действителност стана ясно, че цената на газа, заплащана от двете дружества, не отразява в разумна степен себестойността на газа.
(95)
На база на изнесените данни в годишния доклад за 2004 г. на руския доставчик на газ ОАО Газпром, беше установено, че цената на газа, заплащана от двамата руски производители на вътрешния пазар е била значително под средната експортна цена за Русия както към страните както на Западна, така и на Източна Европа. В същия доклад се уточнява: „Газпром Груп е длъжен да доставя природен газ на руските потребители на цени, фиксирани от Федералната служба по цените. От тук нататък цените са определено по-ниски от международните цени на природния газ.“ Докладът уточнява още: „ОАО Газпром и Руската федерация работят за оптимизиране регулирането на цените на едро на газа“. Още повече, че двамата руски производители са заплащали значително по-ниска цена от тази, заплащана от румънските производители и производителите от Общността.
(96)
Предвид предходното беше счетено, че цените на газа, заплащани от двамата руски производители на безшевни тръби през ПР, не биха могли да отразяват в разумна степен разходите, свързани с газодобива и газоразпределението.
(97)
Вследствие на това, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за газ на двамата руски производители износители бяха коригирани за отразяване на пазарната цена на газа за ПР, на база на експортната цена на газа към страните на Източна Европа, без включени транспортни разходи и акцизи.
(98)
Двамата производители изтъкнаха, че разходите за газ са правилно вписани в техните счетоводни книжа и корекциите, съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент не са основателни. В тази връзка, не се оспорва, че дружествата са записали правилно тези позиции в счетоводството си. Корекцията обаче се оправдава от факта, че цената на закупената газ не отразява в разумна степен разходите за газодобив и газоразпределение.
(99)
Двамата производители са изтъкнали още, че не е доказано, че цената, фактурирана от Газпром за промишлените потребители е по-ниска от необходимата за покриване на разходите. Въпреки това, няколко общодостъпни източника потвърждават подхода на Комисията, а именно документ, озаглавен „Икономическо проучване на Руската федерация, 2004 г.“, публикуван от ОИСР през юли 2004 г.
3.4.2.2. Експортна цена
(100)
Тъй като всички продажби за износ към Общността са били пряко предназначени за независими клиенти, експортните цени са били установени съгласно разпоредбите на съображение 46.
3.4.2.3. Сравнение
(101)
Бяха направени корекции съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, във връзка с транспортните разходи, разходите за заготовка, товарене, опаковка и други допълнителни разходи и комисионни.
3.4.2.4. Дъмпингов марж
(102)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена беше установено наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж в процентно изражение от CIF цената франко граница на Общността, преди заплащане на мито, беше определен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
3.4.3. Заключение относно дъмпинга по отношение на Русия
(103)
Тъй като дружествата, посочени в съображение 79 отчитат за своя сметка всички експортни продажби на Русия за Общността, остатъчният дъмпингов марж е определен на същото равнище като този, установен за групата производители износители, които не са оказали съдействие, а именно 35,8 %.
3.5. Украйна
3.5.1. Дружества, действащи в условията на пазарна икономика
(104)
При започване на първото разследване, за Украйна се прилагаше член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент. Съгласно този член, при антидъмпингови разследвания относно внос с произход от Украйна, нормалната стойност се определя съгласно параграфи от 1 до 6 на този член за производители, за които е установено, че отговарят на критериите, изложени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(105)
Накратко и единствено с цел по-голяма яснота, тези критерии, на които следва да отговарят дружествата и за което следва да се представят доказателства, са обобщени по-долу:
-
решенията в дружествата да се вземат в съответствие с показателите на пазара и не включват държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности,
-
предприятията да разполагат с един единствен комплект счетоводни документи, преминали през независим одит, съгласно международните счетоводни стандарти, който да се използва във всички случаи,
-
липса на значителни изкривявания, дължащи се на старата планова икономическа система,
-
правната сигурност и стабилност, осигурявани от закони за банкрута и собствеността,
-
валутните операции да се извършват по пазарен курс.
(106)
Три групи украински производители износители заявиха предоставяне на ТПИ във връзка с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра, изпратен за целта на производителите износители.
(107)
Комисията издири и провери в офисите на тези дружества всички счетени за необходими данни, предоставени във формулярите на заявлението.
(108)
Разследването показа, че трите групи украински производители износители, цитирани по-горе, отговарят на всички изисквани критерии; следователно им беше предоставено ТПИ.
(109)
Производството на Общността получи възможност да направи коментари и изтъкна, че всички производители износители не отговарят на по-голямата част от петте критерия, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. По-конкретно, производството на Общността изтъкна че: i) държавата би могла да си върне контрола върху някои от приватизираните производители износители; ii) държавата се намесва в текущите решения, които те вземат; iii) че законите и нормативната база, действащи в Украйна в ПР по отношение на трудова дейност, банкрут и собственост, не гарантират обичайните условия на пазарна икономика; iv) че намесата на държавата е насочена към експортните цени при продажбите и средните производствени разходи. Коментарите на производството на Общността бяха надлежно отчетени.
(110)
Въпреки това, тези коментари не приведоха достатъчно доказателствен материал, че не е изпълнен който и да е от изброените по-горе критерии, на основание на което заявленията за ТПИ , внесени от украинските производители износители, бяха оценявани съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. В действителност разследването показа, че държавата не се намесва значително в процесите на вземане на решения от заинтересованите дружества.
(111)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че съгласно практиката на Комисията, фактът, че държавата има дял в собствеността на дружеството, не представлява сам по себе си достатъчна причина, за да бъде счетено, че критерий 1 от член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент не е изпълнен.
(112)
Беше констатирано също така че разходите за основните средства за производство отразяват пазарните стойности.
(113)
Що се отнася до цените на газа и електроенергията, оказа се, че те са съпоставими със средните цени за Украйна, макар и да са по-ниски от действащите цени в Европа и на другите пазари. Въпреки това, не беше счетено, че това е достатъчно, за да се направи заключението, че не е спазен критерий 1, като се има предвид, че газът и електроенергията представляват относително малка част от разходите за единица продукция за безшевните тръби и предвид това, че тези цени са коригирани в съответствие с пазарните цени за целите на изчислението на дъмпинга, доколкото са били сметнати за изкривени (виж съображения от 119 до 127).
(114)
От друга страна, разследването показа, че действащите в Украйна закони в областта на заетостта и условията на труд са в съответствие с принципите на пазарната икономика. По-специално, беше констатирано, че трите групи производители износители са имали възможност свободно да назначават и освобождават персонал.
(115)
По същия начин, никой от изтъкнатите от производството на Общността аргументи не постави под въпрос заключенията на Комисията, според които законодателството в областта на банкрута и собствеността гарантират обичайните условия на пазарна икономика за трите групи износители.
(116)
Поради това, липсва всякаква причина да не бъде предоставен на трите групи украински производители износители ТПИ. Поискано беше становището на консултативния комитет, който не оспори заключенията на Комисията.
3.5.2. Изчисление на дъмпинга
(117)
Три групи производители износители отговориха на въпросника. Първата група обхваща двама производители и двама свързани търговци на едро, втората се състои от един производител и двама свързани търговци на едро, докато последният производител износител няма намесено свързано дружество в производството или търговията с разглеждания продукт.
3.5.3. Нормална стойност
(118)
За трите групи производители износители, общият обем на продажбите на сходния продукт е представителен по смисъла на съображение 41. За част от видовете на продукта, нормалната стойност се базира на реално платената или подлежаща на плащане цена в обичайни търговски условия от независими клиенти в Украйна; за видовете на продукта, за които има недостатъчни продажби на вътрешния пазар или няма такива, реализирани при обичайни търговски условия, нормалната стойност е конструирана по метода, описан в съображение 45.
(119)
Що се отнася до разходите за единица продукция и по-специално за разходите за енергия, от разследването стана ясно, че цените, платени от трите групи дружества са регламентирани от държавата и са значително по-ниски от международните цени.
(120)
Цените, фактурирани на трите групи производители износители от украинските доставчици на електроенергия, които са държавна собственост и/или се регулират от държавата, са сравнени с цените в Румъния, както и с цените в Общността за същата основна категория потребители на електроенергия. Във всички случаи става ясно, че тези цени са значително по-ниски от практикуваните в Румъния или в Общността; следователно беше направено заключението, че цените на електроенергия, заплащани от украинските износители не отразяват в разумна степен действителните разходи за единица продукция и за реализация, направени за закупуване на електроенергия.
(121)
Тримата украински износители, които оказаха съдействие, оспориха тези заключения и изказаха твърдението, че разходите, вписани в техните счетоводни документи, отразяват действителната цена, заплатена на доставчиците им на електроенергия. Въпреки това, тъй като никой от изтъкнатите аргументи не можа да обясни разликите, констатирани в цените в Румъния и цените в Общността, горепосочените заключения бяха потвърдени.
(122)
Същият подход беше следван и по отношение на цената на газа. Едно сравнение на цените показа, че фактурираните цени на газа на украинските износители от техните доставчици, които са държавна собственост и/или се регулират от държавата, възлиза на около половината от цената в Румъния и е също така значително по-ниска от средните фактурирани цени в Общността за газа, доставян на същата обща категория клиенти.
(123)
В ПР Украйна е внасяла по-голяма част от своя газ от Русия. В годишния доклад за 2004 г. ОАО Газпром е посочило:„при вноса на газ за СНД, ОАО Газпром работи (е работил) за реализация на основната си стратегическа цел, да създаде среда, в рамките на която руския газ да се пренася безпрепятствено към Европа“. ОАО Газпром продължава, като уточнява:„през разглежданата година, 84.9 % от общия обем газ, доставян за Украйна се е разглеждал като заплащане за транзитните услуги“. Така че цената за износа на газ, доставян от Русия и Украйна не представлява подходяща база за сравнение, на която да се определи, дали цената на газа, заплащана от украинските износители отразява разходи, изчислими към разходите за единица продукция и за реализация за закупувания газ, като се има предвид, че тази експортна цена би могла също така да се повлияе от бартерното споразумение.
(124)
Освен това, цената, платена от украинските производители износители се сравнява със средната цена за износ от Русия към страните от Западна и Източна Европа, според гореизложеното определение, както и със средните цени за газа в Северна Америка, така както са определени с помощта на индекса Nymex Henry Hub за газа. В двата случая въпросната цена се е оказала значително по-ниска.
(125)
Въз основа на предходното беше заключено, че цената платена за газ от украинските производители износители, която е в пряка взаимовръзка с декларираната експортна цена на ОАО Газпром за износ към Украйна и която се е оказала най-вероятно повлияна от съществуващото споразумение за бартер, не отразява в разумна степен разходите за единица продукция и за реализация, прибавени от закупуването на газ.
(126)
Оказалите сътрудничество украински износители още веднъж оспориха тези заключения и изказаха твърдението, че разходите, вписани в техните счетоводни документи, отразяват действително платената на техните доставчици на газ цена. Въпреки това, изтъкнатите аргументи не дават основание за преразглеждане на горните заключения, доколкото цената на газа, доставян от Русия за Украйна е в голяма степен повлияна от действащото споразумение в ПР относно транзита на газ през Украйна, както го потвърждава годишният доклад за 2004 г. на ОАО Газпром.
(127)
Вследствие на това, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за електроенергия и за газ на украинските производители износители са коригирани така че да бъдат разумно отражение на разходите, свързани с производството и реализацията, направени за електроенергия и газ в ПР. Корекцията се основава на средната стойност на цените, разглеждани за ПР в Румъния, страна с пазарна икономика, която също внася газ от Русия и се намира на приблизително същото разстояние от руските газови находища. Средната цена за Румъния се основава на проверени данни, събрани от румънски производители износители на разглеждания продукт. Следва да се отбележи, че тази средна цена не се различава значително от средната експортна цена за газа, определена по-горе за Русия.
(128)
Един износител изтъкна, че използваната норма на печалбата за конструиране на нормалната стойност се различава от средната печалба, която е реализирал при своите продажби на вътрешния пазар и която е твърде висока. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като използваната печалба за конструиране на нормалната стойност е изчислената съгласно прилаганите разпоредби, а именно първо изречение на член 2, параграф 6 от основния регламент. С други думи, използваната норма на печалбата е равна на нормата на печалбата за производство и продажба при обичайни търговски условия, на сходния продукт на вътрешния украински пазар. Тя се изчислява на база на данните, предоставени от дружеството, в отговора му на въпросника и може да се провери.
3.5.4. Експортна цена
(129)
Две групи производители износители са реализирали по-голяма част от своите продажби за износ чрез свързано търговско дружество в трета страна. Експортната цена за тези две групи производители износители е установена на база на цените за препродажба на свързаното търговско дружество на първите независими купувачи от Общността, с изключение на няколко сделки, съответстващи на преки продажби на тези производители износители за независими купувачи в Общността. В последния случай, експортната цена е установена като реално платената или подлежаща на плащане цена за продукта, при продажбата ѝ за износ от Украйна към Общността.
(130)
Друг един производител износител е реализирал всичките си продажби на независими клиенти в Общността. Експортната цена е била установена следователно, както е описано в съображение 46, на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена за продукта при неговата продажба за износ от Украйна за Общността.
3.5.5. Сравнение
(131)
Когато това е било обосновано, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, са правени корекции, във връзка с рабати за транспорт, застраховки, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходи за кредит и комисионни.
(132)
За двете групи производители износители, реализирали по-голяма част от продажбите чрез посредничеството на свързани търговци на едро, експортната цена е била обект на корекции във връзка с комисионни, съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, когато продажбите са ставали с посредничеството на тези свързани търговци на едро, тъй като те упражняват функции, подобни на тези на брокерите, работещи за комисионна. Равнището на последната е изчислено на база на преки доказателства, свидетелстващи за тези функции. В този контекст, при изчислението на комисионната се отчитат ПОА, понесени от тези свързани търговци за продажбата на разглеждания продукт, произведен от украинските производители, както и разумната норма на печалбата. Последната се базира на среднопретеглената стойност от нормите на печалбата за продажби на сходния продукт на независими клиенти, установени при тримата независими вносители в Общността, които са оказали съдействие на разследването и от получените и проверени данни.
(133)
Две групи износители оспориха изчислението, извършено от Комисията и изтъкнаха, че използваната норма на печалбата за тази корекция е прекомерна. Една група износители изтъкна, че един от независимите вносители внася и препродава само една разновидност на тръбите, която не се продава в Общността от украинския износител. Освен това, двете групи износители оцениха средната норма на печалбата, изчислена на основа на данните, предоставени от тримата оказали съдействие независими вносителя в Общността, като неоснователна, поради факта, че среднопретеглената норма на печалбата, така както е изчислена, е по-висока от целевата печалба на производството на Общността.
(134)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че твърдението, според което използваната норма на печалбата за извършване на корекциите е по-висока от целевата печалба на производството на Общността, не е съобразно. Двете норми на печалба са установени в различен контекст и служат на различни цели. Освен това, това нищо не доказва, че използваната норма на печалбата не е основателна. В настоящия случай, следва да се отбележи, че използваната норма на печалбата се базира на проверена информация, предоставена от оказалите съдействие дружества и се отнася за ПР. Освен това, не не бяха представени доказателства за начина, по който видовете на сходния продукт, продавани от тези дружества, оказали съдействие, са манипулирали изчислението на норма на печалбата. При тези обстоятелства, корекцията, извършена съгласно член 2, параграф 10, буква и) за продажбите, реализирани с посредничеството на свързано търговско дружество, остава валидна.
(135)
Освен това, в резултат на коментари, направени от някои износители, бяха отстранени редица технически грешки и вследствие на това дъмпинговият марж беше преизчислен.
3.5.6. Дъмпингов марж
(136)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена се установи наличието на дъмпинг. Дъмпинговите маржове, в тяхното процентно изражение от цената CIF за внос франко граница на Общността, преди освобождаване от митница, бяха определени както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
(137)
Тъй като равнището на сътрудничество се оказа високо (повече от 80 % от износа на разглеждания продукт от Украйна към Общността) и нищо не сочеше, че някой от производителите износители съзнателно се е въздържал от сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж за всички останали износители в Украйна беше определен на същото равнище, като този, установен за оказалия съдействие производител износител, CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, а именно 25,7 %.
4. ВРЕДА
4.1. Продукция на Общността
(138)
В рамките на Общността е известно, че разглежданият продукт се произвежда от осемте производители, депозирали жалбата. Тези производители се намират в Германия, Италия, Франция и Австрия; те представляват 62 % от продукцията на Общността, което в рамките на ПР е достигнало 2 618 771 тона.
(139)
В момента на започване на процедурата имаше още дванадесет известни производители от Общността, които бяха част от жалбоподателите. Тези производители бяха с местонахождение в Обединеното кралство, Полша, Чешката република, Швеция, Италия и Словакия. Други непознати производители от Общността към момента на започване на разследването и основно установени в новите държави-членки също бяха запитани. Само двама от тези производители предоставиха основни данни за продукцията и продажбите на сходния продукт за разглеждания период. На тази основа продукцията на Общността на сходния продукт възлезе на 2 618 771 тона в ПР.
4.2. Производство на Общността
(140)
Жалбата се поддържаше от следните производители от Общността:
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Германия
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания
-
Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Франция
-
V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Австрия.
(141)
Шестимата оказали съдействие производители на Общността, които са в основата на жалбата, представляват 57 % от продукцията на Общността на разглеждания продукт; т.е. те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(142)
Следва да се отбележи, че един от производителите жалбоподатели (Dalmine) e свързан с оказалите съдействие румънски производители износители (Silcotub) и е внасял разглеждания продукт, произведен от последния. Направена беше проверка дали този внос е малка част от общия обем продукция на Dalmine и му служи предимно за попълване на продуктовата гама. На тази основа беше решено, че тази свързаност не е от такова естество, че да изключи този производител на Общността от определението за производство на Общността.
4.3. Потребление на Общността
(143)
Потреблението на Общността беше определено на основата на обема на продажбите на пазара на Общността от петимата производители износители от извадката и на всички други производители в Общността, които предоставиха данни по този повод, както и на вноса с произход от всички трети страни, регистрирали според Евростат продукти от съответните кодове по КН.
(144)
На база на тези данни стана ясно, че през разглеждания период, между 2001 г. и 2004 г. потреблението е спаднало с 8 %, като от 2 149 024 тона е станало 1 985 361 тона. Първоначално потреблението е намаляло значително, с 14 % между 2001 г. и 2002 г.; после през 2003 г. се е стабилизирало, след което, през 2004 г., се е възстановило и окончателно се е установило на 1 985 361 тона. Потреблението на безшевни тръби е свързано с общите икономически насоки и по-специално с развитието на нефтения и газовия отрасли. Увеличаването на потреблението през ПР може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2004 г. са дали тласък на инвестициите в бранша, като са увеличили търсенето за някои видове безшевни тръби.
Таблица 1
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Потребление на Общността (в тонове)
2 149 024
1 855 723
1 851 502
1 985 361
Индекс
100
86
86
92
4.4. Внос на безшевни тръби от заинтересованите страни
(145)
Комисията проучи дали последствието от вноса на безшевни тръби с произход от Хърватска, Украйна, Румъния и Русия следва да бъдат предмет на кумулативна оценка, съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент.
(146)
Както е посочено по-горе, настоящото разследване сочи, че средният дъмпингов марж, установен за всяка от четирите заинтересовани страни, е по-висок от минималния праг според определението от член 9, параграф 3 от основния регламент и обемът на вноса на всяка от тези страни не е незначителен, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент (техните респективни пазарни дялове възлизат на 1,3 % за Хърватска, 4,3 % за Румъния, 4,6 % за Украйна и 11,3 % за Русия за ПР.
(147)
Обема на вноса се увеличи за всички заинтересовани страни, с изключение на Украйна, чийто внос остана на високо равнище през разглеждания период. Тенденциите за цените на вноса са еднакви при всички заинтересовани страни, с леко потискане на вносните цени по отношение на цените на производството на Общността. Средните равнища на цените на вноса на заинтересованите страни са без изключение значително по-ниски от ценовите равнища на производството на Общността. Цените на вноса с произход от Хърватска, Украйна и Румъния са общо взето на същите равнища. За Русия равнищата на цените са чувствително по-ниски; това положение може да бъде обяснено обаче с факта, че износът за Общността засяга широка гама от различни продукти. Както е посочено и по-горе, беше установено, че разглежданият продукт, внасян от четирите страни и сходния продукт, произвеждан и продаван от производството на Общността е със същите основни технически, физически и химически характеристики и има същите крайни предназначения. Освен това, всички продукти се продават с помощта на същите дистрибуторски вериги на същите клиенти и конкуренцията между тях е ясно очертана.
(148)
Въз основа на предходното беше заключено, че всички условия, оправдаващи кумулативната оценка на вноса на безшевни тръби с произход от четирите заинтересовани страни са изпълнени.
(149)
Някои украински и румънски производители износители изтъкнаха, че за целите на анализа на вредата и на причинната връзка, вносът с произход от техните страни не следва да се акумулира с този от другите страни, които са обект на разследването, тъй като тенденциите относно обемите на вноса са различни. В тази връзка следва да се отбележи, че тенденциите за вноса са само един от многото параметри, разглеждани в този контекст. Фактът, че равнищата на вноса за различните страни са различни, не представлява достатъчен аргумент за декумулация. В действителност, общите черти на вноса на четирите страни, обект на разследването, са описани в съображение 147. На тази основа и при липса на каквито и да било нови индикации за липса на конкуренция, не е възможно да се разграничат последствията от вноса за тези четири страни на базата на съответните тенденции относно обема. Напротив, описаните по-горе сходства са основание за кумулативна оценка.
(150)
В настоящия случай се установи, че за всички четири страни, включително Украйна и Румъния, от една страна внасяните продукти и от друга страна продуктите, произвеждани в Общността показват еднакви основни физически и/или химически характеристики (виж съображение 39 по отношение на сходните продукти). Освен това, вносът с произход от всяка от тези четири страни е значителен, тъй като надхвърля минималния праг, определен с член 5, параграф 7 от основния регламент. За целта следва да се отбележи, че вносът с произход от Украйна и Румъния представлява пазарен дял съответно над 4,5 % и над 4,3 %. И накрая и в допълнение на горепосочените аргументи, вносът с произход от всичките четири страни става на значително потиснати цени в сравнение с цените на производството на Общността (ножицата е между 22 % и 43 %), потискането на цените за вноса от Украйна и Румъния по отношение на производството на Общността достига ножица от съответно 36 % и 22 % (виж по-долу). Въз основа на предходното следва, че за целите на анализа на вредата и на причинната връзка, са налице всички условия, оправдаващи кумулиране на вноса с произход от четирите страни, които са обект на разследването. Следователно искането за декумулация беше отхвърлено.
(151)
Обемът на вноса с произход от четирите страни се увеличи, като от 304 268 тона през 2001 г. достигна 426 186 тона през ПР. Съответстващият му пазарен дял нарасна, като от 14,2 % през 2001 г. достигна 21,5 % през ПР. Това нарастване следва да се впише в контекста на спадащо потребление.
Таблица 2
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Внос (в тонове)
304 268
307 441
342 626
426 186
Индекс
100
101
113
140
Пазарен дял
14,2 %
16,6 %
18,5 %
21,5 %
(152)
Между 2001 г. и ПР среднопретеглената цена на вноса на безшевни тръби с произход от четирите страни се увеличи с 16 %, като от 433 EUR на тон достигна 501 EUR на тон. Между 2001 г. и 2002 г. цените първо леко спаднаха с 3 %, т.е. от 433 EUR на 418 EUR. През 2003 г. те отново спаднаха на 397 EUR, след което се покачиха рязко и достигнаха 501 EUR, равнище значително надвишаващо това от 2001 г. Нарастването на цените през ПР може да се обясни основно с нарастването на разходите за суровини.
Таблица 3
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Среднопретеглена цена CIF франко граница на Общността
(EUR/тон)
433
418
397
501
Индекс
100
97
92
116
(153)
За определяне на подбиването на цените, Комисията анализира данните, отнасящи се за ПР. Разглежданите продажни цени на производството на Общността бяха цените, практикувани по отношение на независими клиенти, с корекция при необходимост на равнище франко завод, т.е. цените невключващи рабати и отстъпки, без включени транспортни разходи в Общността. Цените за различните безшевни тръби, представени във въпросниците бяха сравнени с продажните цени, практикувани от износителите, без рабатите и с корекции, когато е приложимо, на равнище CIF франко граница на Общността, с отчитане на антидъмпинговите мита и последващите разходи по вноса.
(154)
За изчисляване на маржа на средно претегленото подбиване на цените бяха отчитани експортните цени на оказалите съдействие производители и данните на Евростат. През ПР този марж беше установен на 43 % за Русия, 36 % за Украйна, 22 % за Румъния и 26 % за Хърватия.
4.5. Положение на производството на Общността
(155)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, разглеждането на отражението на дъмпинговия внос върху производството на Общността включва оценка на всички икономическите фактори и показатели, които са оказвали въздействие през разглеждания период
(156)
Обемът на продукцията следваше тенденция, сходна с тази на потреблението, макар че спада от 2002 г. и 2003 г. и подема през ПР бяха по-слабо изразени в относително изражение от подема на потреблението за същите периоди. Между 2001 г. и 2002 г. производството намаля с 21 %, като от 1 495 278 тона през 2001 г. стигна 1 174 414 тона през 2002 г. През 2003 г. обемът на продукцията достигна само три четвърти от обема, произведен през 2001 г. Въпреки това, следвайки в това отношение подобрението на търсенето поради инвестициите, реализирани в нефтената и газовата промишленост през ПР, обемът на продукцията се повиши и достигна 1 290 258 тона в ПР.
Таблица 4
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Продукция (в тонове)
1 495 278
1 174 414
1 126 188
1 290 258
Индекс
100
79
75
86
(157)
Производствения капацитет беше определен на база на номиналния капацитет за производствена единица на производството на Общността, като се отчитаха прекъсванията на производство, както и факта, че в някои случаи, една част от капацитета беше използван за производството на други продукти на същите производствени линии.
(158)
Производственият капацитет за безшевни тръби остана стабилен през разглеждания период. Въпреки това, степента на използване на мощностите спадна с 12 процентни пункта - от 87 % на 75 % вследствие на спада на обема продукция. Нарасналото използване на мощностите през ПР е в резултат от нарасналия обем на продукцията през същия период в среда на стабилен производствен капацитет.
Таблица 5
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Производствен капацитет
(в тонове)
1 722 350
1 717 919
1 709 605
1 709 078
Индекс
100
100
99
99
Степен на използване на мощностите
87 %
68 %
66 %
75 %
(159)
Що се отнася до запасите, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Затова, при наблюдаваното през разглеждания период увеличение на запасите с 13 %, беше счетено, че в настоящия случай запасите не представляват представителен показател за оценка на вредата.
Таблица 6
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Запаси (в тонове)
95 032
100 471
90 979
107 521
Индекс
100
106
96
113
(160)
Между 2001 г. и ПР реализираните инвестиции за производството на сходния продукт са намалели от 66 852 644 EUR на 26 101 700 EUR и са направени с единствена цел запазването на производствените мощности на сегашното им равнище, а не с цел увеличаване обема на продукцията.
Таблица 7
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Инвестиции (EUR)
66 852 644
56 581 829
45 518 515
26 101 700
Индекс
100
85
68
39
(161)
Беше установено, че продажбите на производството на Общността на свързани клиенти са извършени на пазарни цени; следователно при анализа на продажбите и пазарния дял на производството на Общността тези продажби бяха взети предвид.
(162)
Обемът на продажбите на безшевни тръби на пазара на Общността от 862 054 през 2001 г. достигна 725 145 тона през 2002 г., т.е. спад с 16 %, след което, през 2003 г., спадна на 683 985 тона, когато търсенето беше на изключително ниско равнище според производството на Общността. През ПР продажбите се възстановиха и достигнаха 729 555 тона, равнище, което все още е доста по-ниско това от 2001 г.
(163)
Докато общият обем продажби на безшевни тръби на пазара на Общността спадна с 15 % между 2001 г. и ПР, в същото време потреблението в Общността намаля само с 8 %, така че производството на Общността загуби 3 процентни пункта от пазарния дял. В действителност пазарният дял намаля от 40,1 % през 2001 г. на 36,7 % през ПР.
Таблица 8
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Продажби в Общността (в тонове)
862 054
725 145
683 985
729 555
Индекс
100
84
79
85
Пазарен дял
40,1 %
39,1 %
36,9 %
36,7 %
(164)
Средната продажна цена на производството на Общността нарасна с 10 % за разглеждания период, вследствие на покачване на разходите за суровини, което се отрази на цялата промишленост.
(165)
След нарастване с 4 % на средните цени, от 672 EUR през 2001 г. на 701 EUR през 2002 г., цените спаднаха до своето най-ниско пределно ниво от 651 EUR през 2003 г., след което отново значително нараснаха през ПР и достигнаха 736 EUR.
(166)
За производството на безшевни тръби производството на Общността използва като суровини, в зависимост от производствения процес, било скрап, било заготовки и слитъци. Суровините съставляват определяща компонента за разходите за единица продукция на безшевни тръби и са с пряко въздействие върху развитието на продажните цени. Ако през 2001 г. и през 2002 г. суровините са представлявали 35 % от общите разходи за единица продукция при безшевните тръби на производството на Общността, тази стойност е достигнала 38 % през 2003 г. и 47 % през ПР.
(167)
В действителност стана ясно, че средните цени на суровините силно са нараснали през 2004 г., което се е отразило на по-високите продажни цени на производството на Общността и на по-високите цени на вноса.
Таблица 9
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Среднопретеглена цена (EUR/тон)
672
701
651
736
Индекс
100
104
97
110
(168)
През разглеждания период средно претеглената рентабилност на производството на Общността, изчислена върху нетния оборот силно намаля, от 3 % през 2001 г. на 10 % през ПР. Развитието на рентабилността не следва това на стойността за реализация. Рентабилността на разглеждания продукт в действителност беше по-негативна през ПР, отколкото през предходните три години, докато продажбите в действителност нараснаха през ПР по отношение на нивата от 2002 г. и 2003 г. Това развитие се обяснява с факта, че увеличението на цените на суровините не се е отразило изцяло върху крайните потребители, поради ниските равнища на цените на вноса от заинтересованите страни.
Таблица 10
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Норма на печалба преди облагане
3 %
-9 %
-5 %
-10 %
(169)
През ПР производството на Общността генерира отрицателен паричен поток, възлизащ на -16 735 140 EUR. Ликвидността за производството на Общността достигна изключително отрицателно равнище през 2003 г., след което положението малко се подобри, без обаче да се върне към положително равнище. Необходимо беше паричният поток да се изчислява на база на нетната печалба преди облагане на продукта, продаван във и извън Общността. Докато през 2002 г. тя е била положителна (26 млн. EUR), през 2003 г. тази печалба се е трансформирала в значителна нетна загуба (-86 млн. EUR), което обяснява значителното намаляване на паричния поток между 2002 г. и 2003 г. Тенденцията на паричният поток не следва тенденцията на рентабилността, тъй като амортизациите, традиционно високи при този тип капиталоемка продукция, са спаднали от 51 795 853 EUR през 2002 г. на 48 276 850 EUR през 2003 г., за да нараснат отново на 58 820 712 EUR през ПР. Въпреки това паричния поток остава отрицателен за ПР.
Таблица 11
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Паричен поток (EUR)
68 221 405
83 464 355
-35 612 924
-16 735 140
Индекс
100
122
-52
-25
(170)
Възвръщаемостта на собствения капитал се изчисли, като нетната печалба преди облагане от сходния продукт, продавана във и извън Общността, се изрази в процент от балансовата стойност на основните средства, отпуснати за сходния продукт, продавана във и извън Общността. Негативното развитие на този показател след 2001 г. се обяснява от една страна със спада на инвестициите в сходния продукт от 2001 г. до ПР и от друга страна, с факта, че печалбата преди данъци от сходния продукт, продаван във и извън Общността, която през 2001 г. и 2002 все още е била положителна, през 2003 г. става отрицателна. Макар и да се е подобрила през ПР по отношение на 2003 г., възвръщаемостта на собствен капитал е била - 11 % за ПР. За изчислението на тази възвръщаемост, използваната печалба е тази, реализирана от производството на Общността за тези продажби както на вътрешния пазар, така и за износ, тъй като активите, използвани за тези два търговски канала е невъзможно да бъдат разграничени.
Таблица 12
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Възвръщаемост на собствения капитал
10 %
6 %
-18 %
-11 %
(171)
С изключение на едно дружество, производството на Общността не е изтъквало и от никъде не е видно, че производството на Общността е срещало проблеми при привличане на капитали за дейностите си. Затова е счетено, че производството на Общността като цяло е било в състояние да привлича капитали за своите дейности през целия разглеждан период.
(172)
Заетостта при производството на Общността е спаднала с 13 %, а разходите за труд с 9 % за разглеждания период.
Таблица 13
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Работна ръка
6 058
5 424
5 276
5 245
Индекс
100
90
87
87
Разходи за труд (EUR/година)
275 296 896
251 059 144
244 153 692
249 190 971
Индекс
100
91
89
91
(173)
Изчислена като годишна продукция за единица работна ръка, производителността достига същото равнище през ПР, каквото е било равнището през 2001 г., след като е претърпяла спад през 2002 г. и 2003 г.
Таблица 14
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Производителност (тонове/единица работна ръка)
247
217
213
246
Индекс
100
88
86
100
(174)
Докато потреблението в Общността е намаляло с 8 % между 2001 г. и ПР, обемът на продажбите на производството на Общността за независими и свързани клиенти е намалял с 15 %. Затова пък пазарният дял на вноса с произход от четирите заинтересовани страни се е увеличил със 7,3 процентни пункта. От тук нататък, продажбите на производството на Общността са спаднали значително повече от потреблението в рамките на разглеждания период.
(175)
Предвид обема и цените на вноса с произход от четирите заинтересовани страни, влиянието на мащаба на действителния дъмпингов марж върху производството на Общността не може да бъде счетено за незначително.
(176)
Както се доказва от горния анализ на показателите за вредата, икономическото и финансово състояние на производството на Общността не се е подобрило след установяването на антидъмпинговите мерки върху вноса от някои страни на разглежданият продукт с произход от Русия и Румъния през 1997 г. и от Хърватска и Украйна през февруари 2000 г. Те показват също така, че Общността остава в деликатно и нестабилно състояние.
4.6. Заключения относно вредата
(177)
Анализът на показателите за вредата показа, че положението на производството на Общността се е влошило значително след 2001 г. и е достигнало най-ниското си равнище през 2003 г. През ПР показателите сочат подобрение по отношение на изключително лошото положение от 2003 г. Това подобрение през ПР може да се обясни с по-доброто общо положение на пазара и по-конкретно с ръста на търсенето на безшевни тръби, във връзка с нефтената и газовата промишленост. Въпреки това, производството на Общността е далече от възвръщане на равнището от 2001 г., т.е. от преди нарастването на дъмпинговия внос. За целта е уместно да се отбележи, че повишаването на продажната цена, наблюдавано през ПР, не беше достатъчно, за да отрази напълно нарастването на разходите за суровини, както и за подобряване на положението на производството на Общността.
(178)
Вярно е, че на пръв поглед, някои показатели на вредата, демонстрират стабилност (способност за привличане на капитали, заетост) или дори положително развитие (средни продажни цени). Въпреки това, по-голяма част от показателите за вреда (например рентабилността, инвестициите, производството и обема на продажбите) са се оказаха недвусмислено отрицателни през разглеждания период, макар и да бележат леко подобрение през ПР по отношение на предходната година. Въпреки това, подобрението не промени общото състояние, като се има предвид, че най-основните показатели останаха отрицателни.
(179)
Що се отнася до положителното развитие на цените, нарастването на цените през ПР не може да бъде приписано на подобряването на положението на производството на Общността, а по-скоро е обикновено последствие от увеличаването на цените на суровините. Освен това, горепосочените фактори, сочещи стабилност на положението не отразяват истинското положение на производството на Общността. В действителност, поради изключително отрицателното развитие на показателите, свързани с печалбата, дори жизнеспособността на производството е заплашена, ако средносрочно или дори в по-кратки срокове не се вземат мерки за противодействие на положението.
(180)
След оповестяването на окончателните заключения, някои производители износители изтъкнаха, че производството на Общността не е претърпяло значителна вреда през ПР. Изтъкнат беше аргументът, че данни, които са публично достояние, сочат, че производството на Общността е било в добро финансово положение и че неговите продажби и рентабилност са следвали положителна тенденция през ПР.
(181)
Следва да се отбележи, че някои от производителите на Общността действително са регистрирали положителни годишни финансови резултати за ПР, че са увеличили обема на своите продажби и са реализирали печалби. Въпреки че общото финансово положение на някои производители от Общността е било благоприятно през ПР, анализът следва да се базира на финансовите характеристики на производството на Общността що се отнася до производството и продажбите на пазара на Общността на сходния продукт. Тъй като сходния продукт не се зачита за цялостния обем на продукцията на производството на Общността, нито за всичките продажби в Общността се заключава, че въпреки добрата обща характеристика на някои от производителите на Общността на безшевни тръби, съществува значителна вреда по отношение на сходния продукт, продаван в Общността.
(182)
Въз основа на предходното беше направено заключението, че производството на Общността е претърпяло значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
5. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(183)
Съгласно член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията проучи дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от въпросните страни е предизвикал като последствие вреда за производството на Общността, която може да бъде счетена за значителна. Познатите фактори, различни от дъмпинговия внос, които в същия момент биха могли да причинят вреда на производството на Общността също бяха проучени, за да може евентуалната вреда, причинена от други фактори, да не бъде приписана на дъмпинговия внос.
5.2. Последствия от дъмпинговия внос
(184)
Вносът с произход от четирите заинтересовани страни нарасна през разглеждания период с 40 % като обем и със 7,3 процентни пункта като пазарен дял. В същото време, средните цени на същия този внос бяха с 32 % по-ниски от средните цени на производството на Общността за ПР. Нарастването на цените на дъмпинговия внос, установено през ПР, е само обикновено отражение от нарастването на разходите за суровини. Значителното нарастване на обема на вноса с произход от четирите заинтересовани страни и разрастването на техния пазарен дял през разглеждания период, при цени значително по-ниски от тези на производството на Общността, съвпадат с влошаването на общото финансово положение на последното през същия период.
(185)
Единичните цени на производството на Общността също нараснаха до 10 % през разглеждания период Въпреки това, тези цени бяха подценени и дори не успяха да покрият голямото увеличение на разходите за суровини, както сочи значителното равнище на загубите, претърпени от производството на Общността.
(186)
Въз основа на предходните съображения става ясно, че вносът на ниски цени с произход от четирите заинтересовани страни е изиграл определяща роля за влошаването на положението на производството на Общността, което се отразява по-специално в недостатъчното увеличение на продажната цена, намаляването на производството, на обема на продажбите и на пазарния дял, спада на рентабилността и съкращаването на инвестициите.
5.3. Последствия от други фактори
(187)
Потреблението от Общността е намаляло с 8 % за разглеждания период. Въпреки това, намаляването на потреблението само по себе си не може да се счита като причина за положението, свързано с вреда за производството на Общността, тъй като продажбите ѝ са намалели още повече отнесено към потреблението през разглеждания период (съответно -16 % и -14 % между 2001 г. и края на ПР). Освен това беше показано, че вносът с произход от разглежданите страни се е увеличил през разглеждания период и че той си е присвоил пазарните дялове, загубени от производството на Общността. Спадът на потреблението следователно не може да бъде считан за определяща причина за вредата, претърпяна от производството на Общността.
(188)
Според Евростат и информацията, събрана по време на разследването, основните страни, от които идват вносните безшевни тръби са Япония, Аржентина и Съединените американски щати.
(189)
Вносът с произход от Япония е нараснал на 52 960 тона през 2001 г. и е намалял с 34 % до 34 857 тона през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Япония на разглеждания продукт е нараснал на 2,5 % през 2001 г., след което е спаднал с 1,8 % през ПР. Вносът от Япония е извършван на цени, поне двойни на тези на производството на Общността. Затова се счита, че вносът с произход от Япония няма отрицателно въздействие върху положението на производството на Общността.
(190)
Вносът с произход от Аржентина се е увеличил с 52 % като от 30 962 тона през 2001 г. е достигнал 46 918 тона през ПР. От 2001 г. до ПР пазарният дял на Аржентина е нараснал с един процент, от 1,4 % на 2,4 %. За целия разглеждан период, цените на вноса с произход от Аржентина са останали на много по-високо равнище от това на четирите разглеждани страни. Средната цена CIF на тон внос от Аржентина възлиза на 660 EUR, срещу 501 EUR за четирите заинтересовани страни. В анализа се отчита факта, че един производител от Общността е бил свързан с производител износител, установен в Аржентина. Въпреки това беше доказано, че безшевните тръби, внасяни от този производител от Общността чрез свързаното му дружество в Аржентина нито като количество, нито като цена са били определящ фактор за вредоносното положение на този производител от Общността и върху производството на Общността като цяло.
(191)
Що се отнася до Съединените щати, статистиката на Евростат показва, че пазарният дял на вноса на безшевни тръби с произход от тази страна е нараснал от 0,6 % през 2001 г. на 1,8 % през ПР. Средните продажни цени на американския продукт в началото на разглеждания период бяха около 2 414 EUR на тон, т.е. почти четири пъти над тези на производството на Общността; след това те рязко намаляха със 77 % като достигнаха 797 EUR на тон през ПР, надминавайки все още тогавашните цени на Общността с 8 %. Следователно, въпреки повишения внос с произход от Съединените щати, те не могат да се считат за определяща причина за вредата, претърпяна от производството на Общността.
(192)
Беше изтъкнато, че вносът с произход от Аржентина и от Съединените щати е нараснал много от 2001 г. нататък и че общият им пазарен дял надхвърля 4 % в ПР и че цените на американския внос остават по-ниски от фактурираните от производителите износители от три от четирите заинтересовани страни.
(193)
Твърдението, според което цените на САЩ са по-ниски от тези, фактурирани от три от четирите заинтересовани страни не е подкрепено с факти. Общо казано, беше заключено, че по отношение по-специално на тяхното високо ценово равнище, тези сделки на внос не могат да се считат като определяща причина за вредата.
(194)
Един производител износител изтъкна, че дейностите на Общността се отнасят единствено до производството и продажбата на категориите от високата гама продукти (тръби OCGT), които се конкурират с вноса от Япония, Аржентина и Съединените щати. Беше приведен аргументът, че вносът с произход от тези три страни представлява като цяло, увеличение на пазарния дял с 1,5 процентни пункта между 2001 г. и ПР и че по-скоро той е заел мястото на безшевните тръби, произвеждани от производството на Общността, отколкото безшевните тръби, внасяни от Русия и Украйна.
(195)
Констатирано бе, че дори и да акцентира в по-голяма степен върху производството на продукти от високата гама, производството на Общността продължава да произвежда в значителни количества и всички различни продукти от ниската гама. Факт е, че тръбите OCGT представляват само малка част от дейността на производството на Общността, 5 % от общия обем и 7 % от сумата на продажбите на сходния продукт на пазара на Общността за ПРто. Нарастването на сумарния пазарен дял на Япония, Аржентина и Съединените щати с 1,5 %, т.е. от 4,5 % през 2001 г. на 6,0 % през ПР, се свързва, когато е приложимо, само в много малка степен със силно изразената загуба на пазарен дял, от 40,1 % на 36,7 % за производството на Общността през същия период. Следователно, твърдението, според което вносът с произход от тези три страни е станал повод за значителна вреда, претърпяна от производството на Общността, беше отхвърлено.
(196)
Един производител износител подчерта, че службите на Общността са пропуснали да вземат под внимание въздействието на вноса на безшевни тръби с произход от новите държави-членки. Беше изтъкнато, че по-рано е било констатирано, че този внос, основно с произход от Словакия, се е реализирал в Общността на вредоносни дъмпингови цени за производството на Общността. Този внос е бил обект на антидъмпингови мита, които са отпаднали вследствие на разширяването, станало в средата на ПР. Също така е било декларирано, че този внос е станал причина за загуба на пазарен дял от производството на Общността.
(197)
Въпреки това е уместно да се отбележи, че обемът продажби на производството на Общността и на другите европейски производители (включително Словакия) е намалял съответно с около 133 000 и 112 000 тона между 2001 г. и 2004 г., докато в същото време вносът с произход от четирите заинтересовани страни се е увеличил с около 120 000 тона (13).
(198)
Що се отнася до вноса от Словакия отпреди разширяването, не може да се твърди, че той е носел вреда за производството на Общността между 2001 г. и датата на присъединяването (1 май 2004 г.), като се има предвид, че той е бил обект на антидъмпингово обмитяване, което възстановява условията на безупречна конкуренция с производството на Общността. Не се приема, че евентуалния ефект на тези продажби върху вътрешния пазар на ЕС с 25 члена, считано от 1 май 2004 г., би могъл да обърне заключенията по отношение на вредата или да наруши причинната връзка между дъмпинговия внос с произход от четирите разглеждани страни и вредата, претърпяна от производството на Общността. В действителност един анализ на вноса на разглежданият продукт на пазара на Общността с произход от Словакия преди и след разширяването, основаващ се на данните от Евростат, показва, че през годината на присъединяване този внос в останалата част от пазара на Общността (ЕС-24) се е увеличил със 7 % или с 5 911 тона по отношение на годината на присъединяване. Това нарастване като обем е твърде малко в сравнение с развитието на вноса с произход от четирите заинтересовани страни.
(199)
Въз основа на предходното беше направено заключението, че пазарният дял на производството на Общността не е намалял поради конкуренция вътре в Общността.
(200)
Вследствие на това, аргументът, според който конкуренцията вътре в Общността може да обясни загубата на пазарен дял от производството на Общността, беше отхвърлен.
(201)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения, един производител износител изрази мнение, че не е отчитан цикличния характер на пазара на стомана, както го налага член 3, параграф 7 от основния регламент.
(202)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че този производител износител не е привел никакво доказателство в подкрепа на твърдението, според което, цикличният характер на пазара на стомана е в основата на вредоносното положение на производството на Общността. Наред с това следва да се подчертае, че цикличният характер на пазара на стомана би трябвало да повлияе едновременно и на производството на Общността и на производителите износители. Следователно един цикъл в посока намаляване на пазара на безшевни тръби, за който се претендира, че оказва отрицателно въздействие върху положението на производството на Общността, би трябвало да има същото въздействие върху обема на вноса на безшевни тръби. Обемът на вноса с произход от четирите заинтересовани страни следва т.е. да намалее. Противно на това, както е обяснено и в съображение 151, акумулирания обем на вноса с произход от четирите заинтересовани страни нараства ежегодно в периода между 2001 г. и 2004 г. Следователно не може да се счита, че цикличният характер на пазара на стоманата е в основата на вредата, претърпяна от производството на Общността.
(203)
Едно дружество съобщи, че падането на курса на щатския долар спрямо еврото между 2001 г. и ПР би могло да повлияе върху положението на производството на Общността, но не представи доказателство, че тези колебания в обменния валутен курс действително са оказали отрицателно въздействие върху характеристиките на тази промишленост. При липса на каквато и да било доказателствена информация, сочеща, че вредоносното положение на производството на Общността е повлияно от поскъпването на еврото по отношение на долара, беше направено заключението, че колебанията на валутния курс не засягат причинната връзка между дъмпинговия внос и вредоносното положение на производството на Общността. Освен това, анализът на производството на Общността се основава на финансовата характеристика на сходния продукт, произвеждан и продаван на пазара на Общността. Тъй като основната част от продажбите на сходния продукт на пазара на Общността е фактурирана в евро и основните производствени разходи също са в евро, колебанията на обменният валутен курс по никакъв начин не могат да имат решаващо въздействие върху вредоносното положение на производството на Общността.
(204)
Като се има предвид горепосоченото развитие на обеми, цени и пазарен дял на вноса с произход от трети страни, беше направено заключението, че значителната вреда, претърпяна от производството на Общността не може да се отдаде на този внос.
(205)
Двама производители износители изтъкнаха аргумента, че спадът на рентабилността е резултат от повишаване на разходите за суровини и може да е свързан с дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни. В действителност разходите за скрап или заготовки, които са основната суровина за производството на безшевни тръби, са нараснали значително през разглеждания период. Двамата въпросни производители от Общността са доказали, че между последното тримесечие на 2003 г. и последното тримесечие на ПР, цените на скрапа и на заготовките са нараснали съответно на 66 % и на 77 %. Един от производителите на Общността е представил доказателство, че за целия разглеждан период, т.е. от 2001 г. до ПР, цената на скрапа се е удвоила, като от 99 EUR на тон през 2001 г. е достигнала 253 EUR на тон през ПР. Подобно развитие е било разглеждано по отношение и на средната цена на заготовките.
(206)
Въпреки това, значителната вреда, претърпяна от производството на Общността, не се обяснява с нарастването на разходите за суровини като такива, а както е обяснено в съображение 168, от факта, че производството на Общността не е било способно да пренесе това увеличение на разходите върху потребителите. В действителност, тъй като дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни значително подтиска цените на производството на Общността, производството на Общността не е успяло да повиши продажните цени дотолкова, че надлежно да отрази увеличението в разходите за суровини.
(207)
В отговор на оповестените окончателни заключения един производител износител изрази мнението, че е неправилно да се твърди, че в ПР рентабилността е спаднала, поради факта, че производителите на Общността са били неспособни, поради натиска върху цените, упражняван от дъмпинговия внос, да увеличат цените до равнища, които биха им дали възможност да покрият увеличението на разходите за суровини. Според това дружество цената на суровините (скрап) е нараснала с 15,8 % за ПР. Изтъкнат беше аргумента, че цените на дъмпинговия внос са се увеличили повече от цените на суровините.
(208)
Въпреки това, както е посочено по-горе, доказателствата, получени в ПР показват, че увеличението на разходите за суровини на производителите от Общността през ПР са били значително по-високи от твърдените 15,8 %. На основата на предоставените данни от някои производители на Общността се е наблюдавало също така че увеличението на разходите за суровини са надхвърлили увеличението на среднопретеглената цена на безшевните тръби с произход от четирите заинтересовани страни през целия разглеждан период. Вследствие на това, аргументът, според който производителите от Общността не са успели да увеличат своите продажни цени и продажбите им да бъдат на печалба, поради натиска върху цените, упражняван от дъмпинговия внос, беше приет.
(209)
Антидъмпинговите мерки, засегнали продуктите, отговарящи на първоначалното определение, валидно от 1997 г. за Румъния и Русия, не се прилагат от юли 2004 г., от съображения за предпазливост по отношение на антиконкурентното поведение на някои от производителите от Общността в миналото.
(210)
Някои производители износители и вносители поискаха да се проведе разследване за да се определи в каква степен картелът между някои европейски производители би могъл да окаже въздействие върху характеристиките на производството на Общността като цяло.
(211)
В тази връзка беше констатирано, че не е имало никакво застъпване във времето между продължителността на допуснатото нарушение от някои производители на Общността (от 1990 г. до 1995 г., а за някои продукти - до 1999 г.) и разглеждания период (от 2001 г. до 2004 г.), за който се отнася настоящата антидъмпингова процедура. Освен това, разследването не е извело нито едно доказателство, който да дава основание да се твърди, че цените на производството на Общността или други показатели за вреда са били повлияни от каквото и да било антиконкурентно поведение. Въз основа на предходното и при липса на каквато и да било информация или индикация, която да доказва обратното, може да се заключи, че картела между някои производители от Общността отпреди 2001 г. не е оказал никакво въздействие върху вредоносното положение на производството на Общността през разглеждания период.
(212)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения, един производител износител е подчертал, че службите на Комисията са пропуснали да проучат потенциалните последствия от връщането на производството на Общността към нормалните условия на конкуренция след преустановяването на картелното поведение пред 1999 г. Беше изтъкнат аргумента, че застъпването във времето между картелното поведение и периода, обект на настоящата процедура, не е представителен фактор и че службите на Комисията може да са сгрешили в преценката си за вредата и причинната връзка и може по този начин да са нарушили член 3, параграф 7 от основния регламент.
(213)
Следва първо да се подчертае, че само малка част от разглеждания продукт, а именно тръбите OCGT (класифицирани в кодове по КН 7304210020 и 7304291120) са били предмет на картелна процедура. През ПР, обемът на тръбите OCGT, продавани на пазара на Общността е представлявал само 5 % от общия обем продажби на производството на Общността.
(214)
Освен това, двегодишният срок, изтекъл между края на картелното поведение и началото на периода, за който се търси да бъде определено, дали е имало вреда, се счита за достатъчен, за да се върне производството на Общността към нормални условия на конкуренция. При всички случаи положението през ПР е било вредоносно.
(215)
Предвид предходното това искане беше отхвърлено.
5.4. Заключение относно причинната връзка
(216)
Съвпадението между, от една страна, нарастването на дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни, увеличаването на пазарния му дял и констатираното подтискане на цените и от друга страна, очевидното влошаване на положението на производството на Общността, позволява да се направи заключението, че дъмпинговият внос е причината за значителната вреда, претърпяна от производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(217)
Съгласно член 21 от основния регламент беше проучено, дали, независимо от заключенията относно вредоносния дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Общността да се предприемат мерки в конкретния случай. Вероятното въздействие на евентуални мерки върху всички участващи страни както и последиците от непредприемане на мерки трябва да бъдат взети предвид в тази връзка.
6.1. Производство на Общността
(218)
Вредоносното положение, в което се намира производството на Общността, е резултат от затрудненията, които тя среща в конкурирането на вноса на ниски цени, обект на дъмпинг.
(219)
Беше счетено, че установяването на мерките ще даде възможност на производството на Общността да увеличи обема на своите продажби и пазарния си дял, което би генерирало икономии от мащаба и би ѝ дало възможност да постигне необходимото равнище на печалба, оправдаващо по-нататъшните инвестиции в нейните производствени инсталации.
(220)
При липса на мерки, положението на производството на Общността ще продължи да се влошава. Тя няма да бъде в състояние да инвестира в нови производствени мощности и да конкурира ефективно вноса с произход от трети страни. Ще се наложи някои дружества да спрат производството на сходния продукт и да съкратят персонала си. Следователно беше заключено, че установяването на антидъмпинговите мерки е в съответствие с интереса на производството на Общността.
(221)
Един производител от Общността, който не е част от жалбоподателите и е свързан с производител износител от Румъния подчерта, че производителите от Общността работещи с пълния си производствен капацитет не са в състояние да задоволят голямото търсене на безшевни тръби на пазара на Общността и в трети страни. Дружеството е сметнало, че установяването на митата ще има като последствие дефицит в предлагането на пазара на Общността. Въпреки това, както е уточнено по-горе, разследването показва, че през целия разглеждан период производството на Общността е разполагало със сериозен неизползван производствен капацитет, който би могъл да се използва за производството на разглеждания продукт, така че да отговори на търсенето на безшевни тръби на пазара на Общността.
(222)
Беше изтъкнат и аргумента, че налагането на мерките може да има като последствие ограничаването на конкуренцията на пазара на Общността. Следва да се отбележи, че освен производителите жалбоподатели, съществуват също така и много други големи производители на разглеждания продукт в новите държави-членки, както е посочено в съображение 139. Броят на производителите в Общността се оценява като достатъчно голям, за да гарантира конкуренция на пазара, дори и при налагането на антидъмпингови мерки. Освен това, както е посочено в съображения от 188 до 195, производители от други трети страни (например САЩ) също влизат в конкуренция с производството на Общността с подобни продукти и цени. Следователно се счита, че налагането на мерките няма да препятства на предлагането на безшевните тръби, както и че няма да ограничи конкуренцията на пазара на Общността.
6.2. Интерес на независимите вносители
(223)
Що се отнася до вносителите, само трима независими вносители отговориха на въпросника, след което е извършена инспекция на място при двама от тях. Четвърти независим вносител прие инспекция на място в последващ стадий на процедурата. Обемът на вноса на разглеждания продукт, реализиран от тези четирима вносители представлява 8 % от общия внос в Общността и 3 % от потреблението на Общността.
(224)
Като се има предвид, че по-голямата част от вноса на безшевни тръби в Общността става с посредничеството на вносители, свързани с производителите износители и че по-малко от половината внос идва на пазара на Общността с посредничеството на независими вносители, вносът на четиримата независими вносители може да се счита за представителен за всички независими вносители.
(225)
За един от вносителите, вносът на разглеждания продукт представлява 22 % от общия внос на безшевни тръби и съответната стойност на продажбите е 3 % от общия му оборот през ПР. През този период въпросните продажби са били изключително на печалба. Предвид факта, че по-голямата част от доставчиците на това дружество са установени в Общността или в страни, които не са били засегнати от установяването на антидъмпинговите мита, въздействието им не може да се счита за значително.
(226)
Втори вносител, чиято основна дейност се състои във внос и преработка на безшевни тръби, е внасял всички безшевни тръби от заинтересованите страни и по-специално от Русия. Една малка част от този внос се е отнасял до така наречените „сертифицирани тръби“. Следователно беше счетено, че установяването на мита върху вноса с произход от Русия ще има отрицателно въздействие върху общата дейност и по-конкретно върху рентабилността на това дружество. Въпреки това, тъй като освен този вносители има само още един доставчик на сертифицирани безшевни тръби, много вероятно е, едно евентуално увеличение на цената, поради налагането на антидъмпинговите мита върху продукта, да се отрази на крайния потребител. Наред с другото, това дружество също е способно да направи поне част от своите покупки от местен производител от Общността или да замести част от покупките си с други продукти, различни от разглеждания продукт.
(227)
Двамата други вносители, които оказаха съдействие и чийто обем на вноса представлява също само малка част от общия обем на внос на разглеждания продукт за ПР, сами счетоха, че няма да бъдат засегнати от налагането на митата.
(228)
Поради причините, изложени по-горе се счита, че налагането на антидъмпинговите мита ще засегне вносителите по различен начин в зависимост от тяхното собствено положение. Следователно може да се направи заключението, че налагането на мерките действително е в състояние да повлияе в отрицателна посока върху финансовото положение на някои вносители. Въпреки това, средно претеглено, това последствие не следва да има значително финансово въздействие върху общото финансово състояние на вносителите.
6.3. Интерес на потребителите
(229)
Никой от потребителите на разглеждания продукт не е отговорил на изпратения от Комисията въпросник. Въпреки това, разследването показа, че безшевните тръби се използват основно от строителни и нефтени дружества. Според наличните данни, безшевните тръби са компонент от по-мащабни проекти (котли, тръбопроводи, строителни съоръжения), за които беше заключено, че налагането на антидъмпинговите мерки върху безшевните тръби по всяка вероятност няма да окаже никакво значително въздействие върху разходите на тези потребители, което всъщност обяснява и липсата на сътрудничество от тяхна страна за настоящата процедура.
(230)
Въз основа на предходното и поради липса на каквото и да било доказателство или реакция от потребителските организации, беше направено заключението, че въздействието на предлаганите мерки върху потребителите най-вероятно ще бъде съвсем незначително.
(231)
Следователно се заключава, че няма никаква наложителна причина, свързана с интереса на Общността, която да налага в конкретния случай да не бъдат установени антидъмпингови мерки.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Равнище на отстраняване на вредата
(232)
Приемането на антидъмпингови мерки, които да попречат да последващи вреди, причинявани от дъмпинговия внос, е счетено за полезно.
(233)
Мерките следва да се наложат на равнище, достатъчно за отстраняване на причинената вреда от вноса, без да се надхвърля констатирания дъмпингов марж. За изчисляването на необходимия размер на митото за отстраняване вредоносния ефект от дъмпинга, беше счетено, че всяка мярка трябва да дава възможност на производството на Общността да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане, такава, каквато едно производство от този тип може основателно да очаква в този сектор при условията на нормална конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос върху продажбата на сходния продукт в Общността. Предвид средната рентабилност, постигната от производството на Общността през 2001 г., беше констатирано, че една норма на печалбата от 3 % върху оборота е минималната възможна, която тази промишленост може да очаква при отсъствието на вредоносен дъмпинг. Необходимото увеличение на цените е определено като се прави сравнение между среднопретеглената вносна цена, използвана за установяване на подтискането на цените за продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Невредоносната цена е получена, като продажните цени на производството на Общността са коригирани с отчитане на реалните загуби/печалби през ПР и е прибавена гореспоменатата норма на печалбата. Всяка разлика в резултат от това сравнение се изразява след това процентно от общата CIF стойност при вноса.
7.2. Окончателни мерки
(234)
Въз основа на предходното беше счетено, че по силата на член 9 от основния регламент, трябва да се наложат окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на равнището на най-ниския дъмпингов марж или маржа на вредата, съгласно правилото за най-малка митническа ставка.
(235)
Тъй като равнищата на отстраняване на вредата са по-високи от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да се базират на последните. Остатъчните дъмпингови маржове са определени за всяка страна на равнището на дружествата с най-висок индивидуален марж.
(236)
Митата, които да се прилагат, изразени в процент от цената CIF франко граница на Общността, преди заплащане на мито, са както следва:
Страна
Дружество
Митническа ставка (%)
Хърватия
Всички дружества
29,8 %
Румъния
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
Всички останали дружества
17,8 %
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
Всички останали дружества
35,8 %
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
Всички останали дружества
25,7 %
(237)
Индивидуалните митнически ставки, конкретни за всяко дружество, уточнени в настоящия регламент са въведени на основата на заключенията от настоящото разследване. Следователно те отразяват положението към времето на разследването по отношение на заинтересованите дружества. Тези митнически ставки (противно на приложимото в национален мащаб мито спрямо „всички дружества“), се прилагат изключително спрямо вноса на продукти, с произход от заинтересованите страни, произведени от цитираните дружества, т.е. от конкретните цитирани правни субекти. Внасяните продукти, произведени от всяко дружество, чието име и адрес не фигурират изрично в диспозитива на този регламент, включително свързаните дружества на изрично цитираните, не могат да се ползват от тези ставки и ще бъдат облагани със ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки (например, поради промяна в наименованието на субекта или създаването на нови производствени или търговски звена) следва веднага да се отнася до Комисията (14) и да съдържа всички необходими данни, по-специално всички изменения, настъпили в дейността на дружествата, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, в резултат от промяната в наименованието или от създаването на новите производствени или търговски звена. Когато трябва, се правят необходимите разпореждания, включително чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуална митническа ставка. За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговата мярка, митото, прилагано на национално равнище, следва да се налага не само на износителите не оказали съдействие, но също така и на дружествата, които не са изнасяли разглеждания продукт в ПР. Въпреки това, последните се приканват, доколкото отговарят на условията на член 11, параграф 4, алинея втора от основния регламент, да депозират молба за преразглеждане по реда на този член, за да може да бъде разгледано тяхното конкретно индивидуално положение.
(239)
Установяването на пределната стойност на CEV от митническите власти на граница на Общността може да стане непряко, чрез проверка на 11 кода по КН, в които са класифицирани продуктите. През целия разглеждан период безшевните тръби с пределна стойност на CEV в рамките на 0,86 са представлявали 99.9 % от целия внос на разглеждания продукт. Следователно е направено заключението, че всички безшевни тръби, внасяни от заинтересованите страни, класифицирани във въпросните 11 кода по КН, следва да се считат за разглеждания продукт, с изключение на много редките случаи, при които, вносителят може да приведе доказателство, че пределната стойност на CEV на внасяните стоки надхвърля стойността 0,86.
7.3. Молба за освобождаване
(240)
Един вносител в Общността на така наречените сертифицирани безшевни тръби поиска дружеството му да не бъде облагано с антидъмпингово мито. Въпреки това, това дружество не е представило никакви основателни причини за да му се разреши такова индивидуално освобождаване. Следва да се отбележи, че този вносител внася безшевни тръби, които са обект на дъмпинг и носи вреда за производството на Общността и че, по тази причина, няма никакво основание да му бъде разрешено индивидуално освобождаване. Освен това е било счетено, че освобождавайки този вносител от антидъмпингово мито, се рискува в голяма степен да бъде предизвикано заобикаляне на мярката. В действителност, тъй като сертифицираните тръби могат да се използват и за серия други приложения, не са на лице достатъчни гаранции, че този внос ще бъде използван единствено в строителството в Италия.
7.4. Молба за частично суспендиране
(241)
След оповестяване на окончателните заключения, един вносител поиска частично суспендиране на обмитяването за период от девет месеца (подновяеми за нов период от дванадесет месеца) на част от вноса на разглеждания продукт, произведен от руския производител износител ТМК, попадащ в код по КН 7304 39 92 и сертифициран от италианското министерство на труда за използване в капиталното строителство в Италия.
(242)
Този вносител изтъкна, че частичното суспендиране се основава на причини от интерес за Общността, съгласно член 14, параграф 4 от основния регламент. Този вносител посочи, че без това частично суспендиране на мярката, той ще трябва да престане да внася сертифицирани тръби и като последствие от това, в Италия ще остане само едно дружество, произвеждащо сертифицирани безшевни тръби, което ще доведе до монополно положение.
(243)
Вносителят изтъкна, че частичното суспендиране на мярката няма да нанесе вреда на твърдения единствен производител от Общността, чийто обем на производство на сертифицирани безшевни тръби покрива приблизително две трети от търсенето на сертифицирани безшевни тръби в Италия. Впрочем вносителят изрази мнение, че едно частично суспендиране на мярката може лесно да се контролира от италианските митнически власти чрез обичайната проверка на сертификационните документи, които следва да се представят на митница при всяка операция по вноса.
(244)
Що се отнася до аргумента, според който при нереализиране на частично суспендиране на мярката ще се създаде монополно положение на пазара на Общността, следва да се отбележи, че ако през ПР е имало двама италиански производители на сертифицирани безшевни тръби, от 2005 г. вече съществува само едно такова дружество. Въпреки това обаче, може да се докаже, че през ПР, дъмпинговият внос на сертифицирани безшевни тръби с произход от Русия са подтиснали цените на сертифицирани тръби, произвеждани от производството на Общността в такава степен, че производителите от Общността не са били в състояние да конкурират този дъмпингов внос и вследствие на това, е трябвало да спрат или силно да ограничат производството на сертифицирани безшевни тръби. Това, че е останал само един единствен производител в Общността на сертифицирани безшевни тръби е всъщност последица от дъмпинговия внос на сертифицирани безшевни тръби с произход от Русия; следователно, аргументът, според който частичното суспендиране на митата няма да донесе вреда за производството на Общността е отхвърлен. Тъкмо обратното, налагането на митата би трябвало да доведе до по-висока конкуренция и новата поява на пазара на Общността на производители на сертифицирани тръби.
(245)
Макар и да се приеме, че контролът върху частичното суспендиране може принципно да се извършва от италианските митнически власти, исканото частично суспендиране би трябвало да се отхвърли по същите съображения, по които е отхвърлена молбата, за която става въпрос в съображение 240. Разрешаването на частично суспендиране на мярката за отделния вносител носи висок риск от заобикаляне на мярката, тъй като сертифицираните безшевни тръби, внасяни от това дружество, биха могли да служат и за други цели, освен за строителния отрасъл в Италия.
7.5. Гаранции
(246)
Същият вносител предложи да бъде приета гаранция от руския производител износител, който е негов доставчик. Гаранцията трябва да определи таван на количеството на вноса, под който този внос няма да подлежи на антидъмпингово облагане. Вносителят изтъкна, че вносът до този таван като количество, ще се използва единствено за капиталното строителство в Италия. Поради това, този внос не би могъл да нанесе вреда на производството на Общността. Наред с това ще има достатъчно предлагане на сертифицирани безшевни тръби в Общността. Въпреки това е уместно да отбележим, че съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент, само производителите износители могат да предлагат гаранции, не и вносителите. Следователно молбата беше отхвърлена.
(247)
След като бяха коректно информирани за основните факти и съображения, на основата на които е предвидено да се препоръча налагане на окончателни антидъмпингови мерки, по-голяма част от производителите износители от разглежданите страни предложиха гаранции за цените, съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент.
(248)
Все пак разглежданият продукт се характеризира с голям брой разновидности, с характеристики, които трудно се установяват при внос. Следователно, фактически е невъзможно за всяка разновидност на продукта да се определят подходящите минимални цени, които могат надлежно да се контролират от Комисията и от митническите органи на държавите-членки в момента на вноса. Освен това, разглежданият продукт се характеризира напоследък с голяма подвижност на цените и не е адаптирана към гаранция за фиксиране на цените за дълъг период от време. Тази променливост на цените се обяснява с променливостта на цените на суровините, а именно на заготовките и слитъците от стомана, както и стоманения скрап, които са основен, но променлив елемент в производствените разходи. Ако минималните цени на вноса бъдат индексирани върху цената на една от суровините, то следва да се определи формула за това индексиране, различна за всяка група производни продукти, което ще направи много сложно определението на параметрите на формулите за индексиране и контрола върху гаранциите.
(249)
Освен това се припомня, че в миналото са приемани гаранции за някои продукти, съответстващи на определението на продукта, прието за целите на настоящото разследване. Основаващи се на принципа, че цените на групите продукти съответстват на структура на цените валидни за Общността, тези гаранции се оказаха много сложни за контрол от страна на Комисията и не успяха да предизвикат повишаване на цените на невредоносни равнища, даващи възможност за възстановяване на условията на справедлива конкуренция в търговията на пазара на Общността (15).
(250)
При това, в някои случаи, предлаганото класифициране на продукта не е беше достатъчно подробно, за да даде възможност за подходящ мониторинг или предлаганото равнище на цените не даде възможност за отстраняване на вредоносния дъмпинг.
(251)
Като се има предвид предходното и по-специално трудностите, срещани при контрола на различните минимални цени на вноса, беше счетено, че принципно гаранции не могат да бъдат приложени. Въпреки това, предвид скорошното присъединяване на Румъния към Общността, продължителността на мерките спрямо тази страна ще бъде ограничена във времето. От тук се ограничава и риска от заобикаляне на минималните цени при внос на румънските износители, както и вероятността от значителни промени в цените. В резултат на това, с Решение 2006/441/ЕО на Комисията от 23 юни 2006 г. (16) за приемане на гаранциите, предложени в рамките на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои безшевни тръби от желязо и от стомана, с произход, наред с другото, от Румъния, Комисията прие предлаганата гаранция от румънските производители износители. Причините, обосноваващи приемането на гаранцията бяха изложени в споменатото решение. Комисията признава, че предлаганата гаранция премахва вредоносния ефект от дъмпинга и ограничава значително риска от заобикаляне на мерките.
(252)
За да може Комисията и митническите власти да се следят дали дружествата, спазват гаранциите си, когато представят молба за пускане в свободно обращение до компетентните митнически органи, освобождаването от антидъмпингово мито се подчинява на: i) изискването за представяне на валидна фактура, т.е. търговска фактура, съдържаща поне данните и декларацията, определени в приложението, ii) условието, че внесените продукти са произведени, експедирани и фактурирани пряко от споменатите дружества на първия независим клиент в Общността и iii) условието, че декларираните и представени на митническите власти продукти съответстват точно на описанието от валидната фактура. Ако горепосочените условия не са изпълнени, митническа ставка започва да се прилага от момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение.
(253)
Ако в изпълнение на член 8, параграф 9 от основния регламент, Комисията оттегли приемането на гаранция, поради нарушаването ѝ при някои сделки и обяви за невалидни съответните фактури, към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение възниква митническо задължение във връзка с тези сделки.
(254)
Вносителите следва да бъдат информирани, че е възникнало митническо задължение във връзка с нормалния търговски риск, към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение, както е описано в съображения 252 и 253, макар и да е приета от Комисията гаранция, предложена от производителя, от когото вносителите купуват пряко или непряко.
(255)
По реда на член 14, параграф 7 от основния регламент, митническите власти следва да информират своевременно Комисията за всяка индикация за нарушение на гаранцията.
(256)
Поради гореизложените причини, гаранциите на румънските производители-вносители са счетени за приемливи от Комисията и заинтересованите дружества са информирани за основните факти, съображения и задължения, на базата на които са приети техните гаранции. Затова пък, пак поради горепосочените причини, гаранциите, предложени от руските и украинските производители износители не са били счетени за приемливи.
(257)
Следва да се отбележи, че при нарушаване или оттегляне на гаранцията или в случай на оттегляне на приемането на гаранцията от Комисията, антидъмпинговото мито започва автоматично да се прилага, по реда на член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
7.6. Заключение относно двете междинни преразглеждания и съществуващите мерки
(258)
Припомня се, че както е отбелязано в съображение 3, двете междинни преразглеждания се провеждат от Комисията по нейна собствена инициатива, с цел да се даде възможност за евентуално изменение или отменяне на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на продукта с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна.
(259)
На основата на заключенията от настоящото разследване, следва да се наложат мерки върху вноса на безшевни тръби дефинирани в съображение 17, с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна. Тъй като разглежданият продукт, така както е определен в раздел 2.1. включва и продукта, подлежащ на вече съществуващи мита, не следва да продължи прилагането на митата, налагани върху продукта, съответстващ на първоначалното определение от Регламент (ЕО) № 2320/97 и Регламент (ЕО) № 348/2000; вследствие на което така изменените регламенти следва да се отменят.
(260)
Паралелно с това следва да се закрият двете междинни преразглеждания, посочени по-горе, както и междинното преразглеждане и преразглеждането по повод изтичането на срока на мерките, започнали през ноември 2002 г., за които се споменава в раздел 1.2.
(261)
Наред с това, Регламент (ЕО) № 1866/2005 относно разширяването на частичното суспендиране на мерките, наложени върху продукта, отговарящ на първоначалното определение и с произход от Хърватска и Украйна, е неактуален поради отменянето на Регламент (ЕО) № 348/2000,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои безшевни тръби, от желязо и от стомана, с кръгло напречно сечение с външен диаметър ненадвишаващ 406,4 милиметра и с въглероден еквивалент (CEV), равен или по-малък от 0,86, съгласно формулата и химическите анализи на Международния институт по заваряване (МИЗ) (17), съответстващи на кодове по КН ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и от 7304 59 93 (18) (кодове по ТАРИК 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Хърватия, Румъния, Русия и Украйна.
Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Общността, преди мито, на продуктите, описани по-горе и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Хърватия
Всички дружества
29,8 %
Румъния
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
A738
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
A739
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
A740
Всички останали дружества
17,8 %
A999
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
A741
Всички останали дружества
35,8 %
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
A742
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
A744
Всички останали дружества
25,7 %
A999
Чрез дерогация от първи параграф, окончателното мито не се прилага спрямо вноса пуснат в свободно обращение, съгласно разпоредбите на член 2.
Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен когато е предвидено друго.
Член 2
1. Декларираният внос за пускане в свободно обращение, фактуриран от дружества, чиито гаранции са приети от Комисията и са цитирани в Решение 2006/441/ЕО на Комисията от 23 юни 2006 г. (16) (и неговите изменения), се освобождава от антидъмпинговото мито, определено в член 1, при условие че:
-
всички продукти са произведени, експедирани и фактурирани пряко от споменатите дружества на първия независим клиент в Общността, и
-
че са придружени от гаранционна фактура, т.е. търговска фактура, съдържаща поне данните и декларацията, определени в приложението, и
-
декларираните и представени пред митническите власти стоки съответстват точно на описанието от валидната фактура.
2. Митническо задължение възниква към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение:
-
веднага щом бъде установено, по отношение на вноса, посочен в параграф 1, че едно или няколко от изброените в посочения параграф условия не са изпълнени, или
-
когато Комисията оттегли приемането на гаранцията, съгласно член 8, параграф 9 от основния регламент, чрез регламент или решение, отнасящо се до конкретните сделки и обяви съответните фактури за несъответстващи на гаранцията.
Член 3
Регламенти (ЕО) № 2320/97 и (ЕО) № 348/2000 се отменят.
Член 4
Междинните преразглеждания на антидъмпинговите мита приложими за вноса на безшевни тръби, от желязо и от стомана, с произход, наред с другото, от Русия и Румъния и от Хърватска и Украйна, започнали през март 2005 г., са приключени.
Междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичането на срока на мерките, започнали през ноември 2002 г. и потвърдени от съображение 20 от Регламент (ЕО) 1322/2004 са приключени.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня следващ публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 27 юни 2006 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 954/2006 DEL CONSIGLIO
del 27 giugno 2006
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, della Croazia, della Romania, della Russia e dell'Ucraina, abroga i regolamenti (CE) n. 2320/97 e (CE) n. 348/2000 del Consiglio, chiude il riesame intermedio delle misure antidumping applicabili alle importazioni di taluni tubi di ferro o di acciai non legati, originari, tra l'altro, della Russia e della Romania e chiude il riesame intermedio delle misure antidumping applicabili alle importazioni di taluni tubi senza saldature, di ferro o di acciai non legati, originari della Croazia e dell'Ucraina
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (regolamento di base), in particolare gli articoli 8, 9, e l'articolo 11, paragrafi 2 e 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 31 marzo 2005, con un avviso («avviso di apertura») pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) la Commissione ha annunciato l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nella Comunità di taluni tubi senza saldature («TSS»), di ferro o di acciaio («categoria di prodotto allargata») originari della Croazia, della Romania, della Russia e dell'Ucraina nonché l'inizio di due riesami intermedi sull'imposizione di misure antidumping sulle importazioni di TSS tubi di ferro o di acciai non legati («categoria di prodotto originaria») originari, tra l'altro, della Russia e della Romania nonché della Croazia e dell'Ucraina.
(2)
Il procedimento antidumping è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 14 febbraio 2005 dal Comitato di collegamento dell'unione delle industrie europee di trefoli e cavi d'acciaio (EWRIS) («il denunciante») per conto di produttori che rappresentano una quota maggioritaria, in questo caso pari a oltre il 50 %, della produzione comunitaria totale della categoria di prodotto allargata. La denuncia conteneva elementi di prova di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del pregiudizio notevole da esse derivante, elementi considerati sufficienti per giustificare l'apertura di un procedimento.
(3)
La Commissione ha avviato di propria iniziativa i riesami intermedi, a norma dell'articolo 11 paragrafo 3 del regolamento di base, al fine di consentire qualsiasi modifica o abrogazione necessaria per le misure antidumping definitive introdotte dal regolamento n. 2320/97 del Consiglio (3) e dal regolamento (CE) n. 348/2000 del Consiglio (4) sulle importazioni della categoria di prodotto originaria dai seguenti paesi, fra gli altri: Croazia, Romania, Russia e Ucraina («le misure definitive»). La necessità di modifica o di abrogazione può sorgere dal fatto che, qualora si accertasse la necessità di istituire misure per le categorie di prodotto allargate, i prodotti sui quali sono state istituite le misure di cui al regolamento (CE) n. 2320/97 e al regolamento (CE) n. 348/2000, rientrano nelle categorie di prodotto allargate.
1.2. Misure in vigore riguardo alla categoria di prodotto originaria
(4)
Il regolamento (CE) n. 2320/97 ha istituito dazi antidumping sulle importazioni dei tubi in questione originari, tra l'altro, della Romania e della Russia. Con le decisioni 97/790/CE (5) e 2000/70/CE (6) sono stati accettati impegni degli esportatori, tra l'altro, della Romania e della Russia. Con il regolamento (CE) n. 1322/2004 della Commissione (7) è stato deciso, a titolo prudenziale, di non applicare ulteriormente le misure in vigore alle importazioni di tali tubi originari della Romania e della Russia in considerazione del comportamento anticoncorrenziale tenuto in passato da determinati produttori comunitari [cfr. considerando (9) e seguenti del regolamento suddetto]. Il considerando (20) di detto regolamento ribadisce che il riesame intermedio e il riesame in previsione della scadenza, iniziati con un avviso di apertura nel novembre 2002 (8), sono tuttora in corso in attesa dell'emergere di nuove conclusioni che consentiranno di valutare la situazione sulla base di dati chiaramente non interessati dal comportamento anticoncorrenziale.
(5)
Sulla scorta di un'inchiesta di revisione svolta a norma dell'articolo 11, paragrafo 3 del regolamento di base, il Consiglio, tramite il regolamento (CE) n. 258/2005 (9), ha modificato le misure definitive introdotte dal regolamento (CE) n. 348/2000, ha abrogato la possibilità di esenzione dai dazi prevista all'articolo 2 del regolamento in questione e ha istituito un dazio antidumping del 38,8 % sulle importazioni della categoria di prodotto originaria dalla Croazia ed un dazio antidumping del 64,1 % sulle importazioni della categoria di prodotto originaria dall'Ucraina, ad eccezione delle importazioni effettuate dalla Dnipropetrovsk Tube Works («DTW»), alle quali si applica un dazio antidumping del 51,9 %.
(6)
Con la decisione 2005/133/CE (10) la Commissione ha sospeso il dazio antidumping definitivo per un periodo di nove mesi a decorrere dal 18 febbraio 2005. La sospensione parziale è stata prolungata di un ulteriore periodo di un anno dal regolamento (CE) n. 1866/2005 del Consiglio (11). Di conseguenza, i dazi in vigore sono quelli introdotti dal regolamento (CE) n. 348/2000, ovvero il 23 % per la Croazia e il 38,5 % per l'Ucraina.
1.3. Misure provvisorie
(7)
Considerata la necessità di esaminare ulteriormente alcuni aspetti dell'inchiesta e a causa della sovrapposizione con il riesame intermedio di cui nella sezione 1.2, si è deciso di continuare l'inchiesta senza l'istituzione di misure provvisorie.
1.4. Parti interessate dal procedimento
(8)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento i produttori esportatori della Croazia, della Romania, della Russia e dell'Ucraina, gli importatori/operatori commerciali, gli utilizzatori, i fornitori e le associazioni notoriamente interessate, come pure i rappresentanti dei paese esportatori interessati, i produttori comunitari denuncianti e altri produttori comunitari notoriamente interessati all' dell'apertura del procedimento. Alle parti interessate è stata data la possibilità di presentare osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine stabilito nell'avviso di apertura.
(9)
Alla luce del grande numero di produttori esportatori russi ed ucraini elencati nella denuncia, del grande numero di importatori comunitari del prodotto in questione coinvolti e del numero di produttori comunitari che sostengono la denuncia, l'avviso di apertura, a norma dell'articolo 17 del regolamento di base, prevede il ricorso al campionamento per determinare il dumping ed il pregiudizio arrecato.
(10)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori russi e ucraini, gli importatori e i produttori comunitari sono stati invitati a manifestarsi contattando la Commissione e fornendo, secondo le modalità specificate nell'avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta (dal 1o gennaio 2004 al 31 dicembre 2004).
1.4.1. Campionamento dei produttori/esportatori
(11)
Previo esame delle informazioni fornite dai produttori esportatori russi e ucraini e alla luce del fatto che in entrambi questi paesi la maggioranza delle società appartengono a gruppi di produttori maggiori, si è deciso che il ricorso al campionamento non era necessario in relazione alla Russia e all'Ucraina.
1.4.2. Campionamento dell'industria e degli importatori comunitari
(12)
Per quanto riguarda i produttori comunitari, la Commissione ha selezionato, a norma dell'articolo 17 del regolamento di base, un campione basato sul massimo volume rappresentativo di produzione e di vendite dell'industria comunitaria che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. In base alle risposte ricevute dai produttori comunitari, la Commissione ha selezionato cinque società di quattro Stati membri. Uno dei produttori comunitari originariamente campionati non ha però cooperato ed è stato sostituito da un altro produttore comunitario. In termine di volume di produzione le cinque società campionate rappresentavano il 49 % della produzione totale comunitaria. Le parti interessate sono state consultate, a norma dell'articolo 17, paragrafo 2 del regolamento di base, e non hanno sollevato obiezioni. Ai rimanenti produttori comunitari è stato chiesto di fornire determinate informazioni di carattere generale utili per l'esame del pregiudizio. Alla luce del numero ridotto di risposte pervenute da parte degli importatori si è concluso che non fosse necessario campionare gli importatori.
1.5. Trattamento per condizioni di economia di mercato/Moduli di richiesta per trattamento individuale
(13)
Per consentire ai produttori esportatori dell'Ucraina di presentare domanda per ottenere, qualora lo desiderassero, il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») o un trattamento individuale («TI»), i servizi della Commissione hanno inviato i relativi formulari ai produttori esportatori ucraini notoriamente interessati. Le richieste di TEM, o TI, nel caso l'inchiesta determini che il produttore esportatore non soddisfa i criteri relativi al TEM, sono state inviate da tre produttori esportatori e dalle relative società collegate.
1.6. Questionari
(14)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre imprese che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura. Sono pervenute risposte da parte di tre produttori esportatori rumeni e dalle due relative società collegate, da due gruppi di produttori esportatori russi insieme a cinque società collegate, di cui tre insediate nella Comunità, nonché di tre gruppi di produttori esportatori russi e dalle relative società collegate. Inoltre sono pervenute risposte al questionario da parte di cinque produttori comunitari. Dei sei importatori che hanno risposto al questionario, solo tre hanno cooperato rispondendo a tutte le domande. Un altro importatore ha accettato di ricevere una visita di verifica nella propria sede, pur non avendo risposto al questionario.
(15)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione del dumping, del pregiudizio da esso derivante e dell'interesse della Comunità. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
I produttori comunitari
-
Dalmine S.p.A., Dalmine, Italia.
-
Rohrwerk Neue Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Germania.
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spagna.
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francia.
-
V & M Deutschle GmbH, Düsseldorf, Germania.
I produttori esportatori rumeni
-
S.C. T.M.K. - Artrom S.A., Slatina.
-
S.C. Silcotub S.A., Zalau.
-
S.C. Mittal Steel Roman S.A., Romania.
Produttori esportatori russi
-
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company («Volzhsky»), Volzhsky.
-
Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works («Tagmet»), Taganrog.
-
Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works («Pervouralsky»), Pervouralsk.
-
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant («Chelyabinsk»), Chelyabinsk.
Società collegata in Russia
-
CJSC Trade House TMK, Mosca.
Produttori esportatori ucraini
-
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol.
-
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol.
-
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk.
-
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk.
Società collegata in Ucraina
-
SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, collegata con NTRP e Niko Tube.
Operatore commerciale collegato in Svizzera
-
SEPCO S.A., Lugano, collegato con NTRP e Niko Tube.
Importatore collegato
-
Sinara Heel GmbH, Colonia, collegato con Artrom.
Importatori non collegati
-
Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Polonia.
-
Assotubi S.P.A., Cesena, Italia.
-
Beini Sider S.R.L., Imola, Italia.
1.7. Periodo dell'inchiesta
(16)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2004 e il 31 dicembre 2004 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze necessaria a valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e la fine del PI («periodo considerato»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(17)
I prodotti in questione sono taluni tubi senza saldature («TSS»), di ferro o di acciaio, di sezione circolare, di diametro esterno massimo inferiore a 406,4 mm e un valore equivalente di carbonio (Carbon Equivalent Value, CEV) non superiore a 0,86 secondo la formula e analisi chimica dell'Istituto internazionale della saldatura (International Institute of Welding, IIW). Il prodotto in questione è attualmente classificato sotto i codici della NC ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 (12) (codici TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 e 7304599320).
(18)
Il prodotto in questione viene usato per un ampio spettro di applicazioni, tra cui tubi per condotte adibiti al trasporto di liquidi, nel settore edilizio per le palancole, per usi meccanici, per tubi del gas, per tubi di boiler nonché per gli OCTG (oil country tubular goods) per la perforazione, il rivestimento e il tubing nel settore dell'industria petrolifera.
(19)
I TSS possono avere forme molto diverse al momento della consegna agli utilizzatori. Infatti possono essere ad esempio galvanizzati, filettati, consegnati come tubi verdi (ovvero senza alcun trattamento al calore), con diverse estremità o sezioni, tagliati su misura o meno. Giacché non esistono misure standard comuni per questi tubi, essi vengono in massima parte prodotti su misura per il cliente. Di norma i TSS sono collegati tramite saldatura. Tuttavia in casi particolari possono essere collegati tramite la propria filettatura o essere usati singolarmente, anche se filettati. L'inchiesta ha evidenziato che tutti i TSS hanno le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e gli stessi usi di base.
(20)
Alcune parti in causa hanno contestato la definizione dei prodotti oggetto della procedura. In primo luogo alcune parti hanno sostenuto che alcuni tipi di prodotto compresi nella descrizione del prodotto hanno differenti caratteristiche meccaniche e chimiche di base [cfr. considerando da (21) a (26)]. In secondo luogo, alcuni reclami hanno contestato l'uso del criterio della saldabilità e la soglia CEV, che sono collegati [cfr. considerando da (27) a (36)]. inoltre, una parte ha richiesto che il cosiddetto «TSS certificato» venga escluso dalla definizione del prodotto [cfr. considerando (37)].
(21)
È stato asserito che alcuni tipi di prodotto compresi nella descrizione dei prodotti, segnatamente i tubi OCTG e per gas, avrebbero differenti caratteristiche meccaniche e chimiche di base e utilizzazioni rispetto ad altri TSS e non sarebbero intercambiabili.
(22)
Il prodotto così come è definito consiste di diversi tipi di prodotto. Tuttavia i tipi di prodotto che rientrano in diversi segmenti (compresa l'alta e la bassa gamma) verranno considerati parte di un singolo prodotto qualora non esistano chiare linee di demarcazione tra i vari segmenti ovvero qualora vi sia una sovrapposizione e una competizione tra segmenti contigui. È quel che si verifica nel caso della presente procedura, giacché sono state presentate prove del fatto che i tubi legati e non legati sottoposti a indagine potrebbero essere usati per le stesse utilizzazioni finali, e che non vi sono linee di demarcazione nette all'interno delle due categorie (tubi legati e non legati).
(23)
Per quanto riguarda i tubi OCTG e per gas, l'indagine ha evidenziato che essi, tra le altre cose, possiedono caratteristiche chimiche paragonabili a quelle dei rimanenti tipi di TSS, giacché rientrano nella soglia dei 0,86 CEV. Inoltre essi hanno altre caratteristiche comuni agli altri tipi di prodotto, come il diametro esterno e il diametro interno.
(24)
Per quanto riguarda le utilizzazioni finali dei tubi OCTG e per gas, alcuni produttori esportatori hanno sostenuto che i tubi OCTG e per gas verrebbero usati in applicazioni diverse e non sarebbero intercambiabili con i rimanenti tipi di TSS. A tale proposito si è accertato che i tubi OCTG lisci attualmente classificati sotto il codice NC 7304 21 00 e usati nel settore edile sono intercambiabili con altri tubi di acciaio non legati attualmente classificati sotto il codice NC 7304 39 58. Esiste quindi una sovrapposizione almeno parziale per quanto riguarda l'utilizzazione finale dei diversi tipi di TSS.
(25)
Sulla base di quanto detto qui sopra si respinge l'obiezione secondo cui i tubi OCTG e per gas, da una parte, e altri tipi di TSS, dall'altra, non sarebbero intercambiabili.
(26)
Un altro produttore esportatore ha affermato che il CEV non rappresenterebbe una caratteristica chimica del prodotto, giacché non è direttamente collegato alla composizione chimica del TSS, ma ne rappresenta meramente una funzione. Sebbene sia vero che il CEV rappresenta il risultato di una formula, tale formula è tuttavia direttamente collegata alla composizione chimica del prodotto, e consente la comparazione di diverse gradazioni di acciaio ai fini della saldatura. Il CEV non è collegato ad alcuna caratteristica tecnica o meccanica dell'acciaio, ma dipende unicamente dalla sua composizione chimica. Di conseguenza si ritiene che il CEV rappresenti una caratteristica chimica del prodotto, e questa obiezione è stata respinta.
(27)
Alcune parti hanno sostenuto che il criterio della saldabilità di per se stesso rappresenta una caratteristica irrilevante per il prodotto in questione, giacché una quota significativa dei prodotti compresi nella categoria di (tubi filettati e tubi OCTG) non verrebbero mai saldati. Si sostiene quindi che usando la saldabilità come criterio prodotti diversi verrebbero artificiosamente considerati come un unico prodotto.
(28)
Occorre innanzitutto notare che la saldabilità è in effetti una caratteristica chimica e tecnica (poiché dipende dalla composizione chimica di un acciaio) comune a tutti i TSS. Poiché la maggior parte dei TSS è collegata tra loro da saldatura, si tratta di una caratteristica essenziale per la definizione del prodotto. In secondo luogo, per quanto riguarda i tubi filettati ed i tubi OCTG che generalmente non sono saldati l'uno con l'altro, l'indagine ha evidenziato che essi restano in ogni caso saldabili e che quindi condividono anche questa caratteristica chimica e tecnica di base. Inoltre non può essere escluso che dei TSS filettati o filettabili o dei tubi OCTG vengano trasformati in TSS saldabili tramite un semplice intervento manuale. In particolare per quanto riguarda i tubi OCTG, sembra che il medesimo tubo possa essere classificato in due categorie diverse (e sotto due codici NC diversi) semplicemente a seconda del suo uso finale, ad esempio se è utilizzato dal settore edile o dall'industria estrattiva del petrolio. Infine, si è stabilito che alcuni prodotti importati dai paesi interessati, classificati come tubi OCTG, non erano stati utilizzati dal settore petrolifero o del gas.
(29)
Un esportatore ha sostenuto che, secondo le norme europee, solo un tipo d'acciaio è adatto ai tubi filettabili, e che questi prodotti potevano dunque essere distinti da altri TSS. Tuttavia l'analisi delle diverse norme esistenti per i tubi OCTG in particolare ha evidenziato che i tubi filettabili possono essere fabbricati con molti diversi tipi d'acciaio.
(30)
Sulla base delle considerazioni suddette, la saldabilità dei TSS è considerata come un criterio pertinente per definire il prodotto. L'argomentazione secondo la quale la definizione del prodotto proposta ha per effetto di raggruppare artificialmente prodotti diversi viene dunque respinta.
(31)
È stato sostenuto che la soglia CEV non sarebbe un criterio che permette di definire il prodotto, poiché non permetterebbe di determinare la saldabilità dei vari tipi di TSS.
(32)
L'indagine ha dimostrato che la soglia CEV è effettivamente un indicatore direttamente legato sia alla composizione chimica dell'acciaio che alla sua saldabilità. Una soglia CEV elevata significa non soltanto che l'acciaio contiene ulteriore carbonio e/o leghe, ma anche che la saldabilità dell'acciaio è più difficile. D'altra parte, una soglia CEV più bassa segnala che l'acciaio è meno ricco in carbonio e/o leghe e che può dunque essere più facilmente saldato. In altri termini, soglie CEV diverse impongono condizioni di saldatura diverse. Un acciaio con una soglia CEV di 0,86 impone già condizioni di saldatura speciali e non può di conseguenza essere saldato in modo normale. Di conseguenza, essendo un indicatore della saldabilità, la soglia CEV è un criterio pertinente per definire il prodotto.
(33)
Un produttore-esportatore ha sostenuto che la soglia CEV è solo una tra molte caratteristiche chimiche, tecniche e meccaniche dell'acciaio e dunque non può essere utilizzata da sola per definire il prodotto. A tale riguardo va detto che la soglia CEV è considerata come un criterio pertinente per definire il prodotto. Inoltre, come dimostra la definizione del prodotto, la soglia CEV non è il solo criterio utilizzato. Ultima considerazione, ma non la meno importante, il raffronto tra vari tipi di prodotti ha avuto luogo su una base più dettagliata che tiene conto di diverse caratteristiche del prodotto (ad esempio le dimensioni o il trattamento termico).
(34)
Alcune parti interessate hanno inoltre sostenuto addotto che la soglia CEV di 0,86 sarebbe stata fissata in modo arbitrario, poiché il limite per una saldatura agevole sarebbe inferiore a 0,86. Tuttavia, la soglia CEV di 0,86 non ha alcuna relazione con il concetto di facilità di saldatura. In effetti, l'industria comunitaria che ha introdotto la denuncia ha argomentato e dimostrato che tale valore rappresenta la soglia CEV massima per un acciaio non legato utilizzabile per TSS conformemente alle norme europee.
(35)
Di conseguenza, sia il ricorso alla soglia CEV sia la fissazione della soglia al valore 0,86 contemplano una gamma di prodotti considerabili come un solo prodotto, anche se escludono dalla definizione, ad esempio, l'acciaio inossidabile o i tubi per cuscinetti a sfera, che hanno una soglia CEV superiore a 0,86.
(36)
Sulla base delle suddette considerazioni, la soglia CEV proposta dal denunziante è stata mantenuta nella definizione del prodotto in questione.
(37)
Uno degli importatori nella Comunità sostiene che i cosiddetti TSS «certificati» non sarebbero conformi alla definizione del prodotto. Questi TSS sono prodotti conformemente ad una procedura certificata approvata dal ministero italiano dei lavori pubblici ed utilizzati a fini di consolidamento nel quadro di progetti edili in Italia. Tuttavia si è stabilito che tutti i tipi di prodotto in questione, compresi i TSS certificati, condividono le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e gli stessi utilizzi finali. Non si è accertato nessun elemento probatorio (né l'impresa interessata ne ha apportati) in base a cui solo detti tubi certificati sarebbero un prodotto diverso e dovrebbero di conseguenza essere esclusi dal campo d'applicazione delle misure. L'obiezione ha quindi dovuto essere respinta.
(38)
Sulla base delle suddette considerazioni si è deciso che tutti i TSS, indipendentemente dai diversi tipi di prodotto possibili, costituiscono un unico prodotto ai fini della presente procedura, giacché presentano le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base ed hanno gli stessi utilizzi finali.
2.2. Prodotto simile
(39)
L'inchiesta ha dimostrato che il prodotto esportato nella Comunità dalla Croazia, dalla Romania, dalla Russia e dall'Ucraina, quello prodotto e venduto sul mercato interno di detti paesi e quello fabbricato e venduto nella Comunità dai produttori comunitari presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse utilizzazioni, e sono stati pertanto considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4 del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Metodo generale
(40)
Il metodo generale illustrato in appresso è stato applicato a tutti i produttori esportatori croati, rumeni e russi nonché ai produttori esportatori ucraini che hanno collaborato e a cui è stato concesso il TEM. La presentazione delle risultanze relative al dumping per ciascuno dei paesi interessati descrive pertanto solo gli aspetti specifici di quel paese esportatore.
3.1.1. Valore normale
(41)
Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato in primo luogo se le vendite del prodotto in questione realizzate sul mercato interno da ciascuno dei produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta fossero rappresentative, vale a dire se il loro volume complessivo fosse pari ad almeno il 5 % del volume totale delle vendite per l'esportazione del produttore in questione nella Comunità. I servizi della Commissione hanno successivamente individuato i tipi del prodotto in questione venduti sul mercato interno dalle società le cui vendite complessive sul mercato interno erano rappresentative e che erano identici o direttamente paragonabili ai tipi venduti per l'esportazione nella Comunità.
(42)
Per ciascuno dei tipi venduti dai produttori esportatori sui rispettivi mercati interni e considerati direttamente comparabili ai tipi venduti per l'esportazione nella Comunità, si è esaminato se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2 del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un determinato tipo del prodotto in questione sono state considerate sufficientemente rappresentative se nel corso del PI il loro volume complessivo corrispondeva al 5 % o più del volume totale delle vendite di un tipo comparabile del prodotto in questione esportate nella Comunità.
(43)
I servizi della Commissione hanno quindi verificato se le vendite sul mercato interno di ciascun tipo del prodotto in questione, effettuate in quantità rappresentative, potessero essere considerate come vendite realizzate nel corso di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4 del regolamento di base, misurando la percentuale delle vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti del tipo di prodotto in questione.
(44)
Se il volume delle vendite di un tipo del prodotto in questione effettuate a prezzi netti pari o superiori al costo di produzione calcolato rappresentava l'80 % o più del volume complessivo delle vendite e la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite sul mercato interno realizzate durante il periodo dell'inchiesta, remunerative o meno. Se il volume delle vendite remunerative di un dato tipo di prodotto rappresentava l'80 % o meno del volume complessivo delle vendite di quel tipo o se la media ponderata del prezzo di tale tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle vendite remunerative solamente di quel tipo di prodotto, purché tali vendite rappresentassero il 10 % o più del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto. Quando il volume delle vendite remunerative di qualsiasi tipo di prodotto era inferiore al 10 % del volume complessivo delle vendite, è stato considerato che il volume delle vendite di quel determinato tipo di prodotto era insufficiente e che, di conseguenza, il prezzo sul mercato interno non poteva essere considerato una base adeguata ai fini della determinazione del valore normale.
(45)
Ogni volta che, per stabilire il valore normale, non si sono potuti utilizzare i prezzi sul mercato interno di un determinato tipo di prodotto in esame venduto da un produttore esportatore, si è dovuto ricorrere a un metodo diverso. La Commissione ha quindi fatto ricorso ad un valore normale costruito. A norma dell'articolo 2, paragrafo 3 del regolamento di base, il valore normale è stato costruito, per ciascun produttore esportatore, sommato ai costi di produzione, eventualmente adeguati, dei tipi di prodotto esportati, un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita e un ragionevole margine di profitto. A norma dell'articolo 2, paragrafo 6 del regolamento di base, le percentuali per le spese generali, amministrative e di vendita e il margine di profitto si basavano sulle spese generali, amministrative e di vendita e sul margine di profitto medio relativo ad operazioni commerciali normali con lo stesso prodotto.
3.1.2. Prezzo all'esportazione
(46)
Nei casi in cui le vendite all'esportazione del prodotto in esame sono state effettuate ad acquirenti indipendenti nella Comunità, il prezzo all'esportazione è stato stabilito a norma dell'articolo 2, paragrafo 8 del regolamento di base, ovvero sulla base dei prezzi all'esportazione effettivamente pagati o pagabili.
(47)
Se la vendita per l'esportazione è stata effettuata tramite un importatore collegato e i prezzi non sono stati considerati attendibili, il prezzo all'esportazione è stato costruito, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 9 del regolamento di base, sulla base del prezzo a cui il prodotto importato è stato venduto al primo acquirente indipendente, debitamente adeguato per tenere conto di tutti i costi sostenuti tra l'importazione e la rivendita e di un congruo margine relativo alle spese generali, amministrative e di vendita e al profitto. A tale scopo, sono stati usati i costi relativi alle spese generali, amministrative e di vendita dell'importatore collegato. Il margine di profitto è stato fissato sulla base di informazioni disponibili presso importatori indipendenti prestatisi a cooperare.
3.1.3. Confronto
(48)
Il valore normale e i prezzi all'esportazione sono stati confrontati a livello franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità. Opportuni adeguamenti sono stati concessi ogniqualvolta si è accertato che essi erano ragionevoli, precisi e suffragati da elementi di prova sottoposti a verifica.
3.1.4. Margine di dumping per le società oggetto dell'inchiesta
(49)
A norma dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12 del regolamento di base, per ciascun produttore esportatore la media ponderata del valore normale è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all'esportazione per tipo di prodotto.
(50)
Per i produttori esportatori collegati, è stato calcolato, secondo la prassi standard della Commissione per i produttori esportatori collegati, un margine di dumping medio.
3.1.5. Margine di dumping residuo
(51)
Per le società che non hanno collaborato, è stato determinato un margine di dumping residuo a norma dell'articolo 18 del regolamento di base, con riferimento ai dati disponibili.
3.2. Croazia
3.2.1. Mancata cooperazione dell'esportatore croato
(52)
L'unico produttore croato, Mechel Željezara Ltd., è stato messo in liquidazione nell'autunno 2004. Al suo posto la fondazione croata per le privatizzazioni, ente governativo responsabile del processo di privatizzazione in Croazia, ha creato una nuova entità giuridica denominata Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. («VCS»).
(53)
La VCS ha informato la Commissione di non essere in grado di cooperare alla presente indagine poiché il proprio predecessore legale aveva formalmente cessato di esistere e la produzione di TSS era terminata nel luglio 2004. La società ha dichiarato di non essere autorizzata a rivelare informazioni commerciali, contabili o industriali detenute dai vecchi proprietari. Di conseguenza, non essendo possibile determinare il margine di dumping a partire dalle informazioni interne della società, esso è stato calcolato sulla base dei dati disponibili ai sensi dell'articolo 18 del regolamento di base.
(54)
Dalle informazioni fornite risulta che la VCS abbia cessato la produzione di TSS nel giugno 2005. La società può presentare una domanda di riesame intermedio, ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 3 del regolamento di base.
3.2.2. Valore normale
(55)
In mancanza di altri dati, il valore normale è stato provvisoriamente calcolato utilizzando le informazioni contenute nella denuncia.
3.2.3. Prezzo all'esportazione
(56)
I prezzi all'esportazione sono stati provvisoriamente calcolati utilizzando i dati Eurostat relativi al periodo dell'inchiesta.
3.2.4. Confronto
(57)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base, al prezzo d'esportazione sono stati apportati degli adeguamenti per compensare le spese di trasporto e d'assicurazione e per le commissioni, sulla base di informazioni contenute nella denuncia.
3.2.5. Margine di dumping
(58)
I margini di dumping, espressi in percentuale del prezzo all'importazione CIF frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.
29,8 %
(59)
Giacché la VCS è il solo produttore del prodotto in questione in Croazia, il margine di dumping residuo è stato fissato allo stesso livello.
3.3. Romania
(60)
Sono pervenute risposte al questionario da parte di tre produttori-esportatori, due dei quali sono legati ad importatori nella Comunità del prodotto in questione.
3.3.1. Valore normale
(61)
Per tutti e tre i produttori esportatori le vendite di prodotto simile realizzate sono risultate rappresentative in base alla definizione di cui al considerando (41). Per la maggioranza dei tipi di prodotto, il valore normale è stato basato sui prezzi pagati o pagabili, nel corso di operazioni commerciali normali, da parte di clienti indipendenti in Romania. Tuttavia, per alcuni tipi di prodotti, le vendite interne erano insufficienti per essere considerate rappresentative o non corrispondevano ad operazioni commerciali normali. Di conseguenza, il valore normale è stato calcolato conformemente al metodo descritto al considerando (45).
3.3.2. Prezzo all'esportazione
(62)
La maggior parte delle vendite in esportazione realizzate da un produttore-esportatore verso la Comunità nel corso del periodo d'indagine era destinata a due importatori collegati. Il prezzo d'esportazione è stato dunque stabilito conformemente al metodo descritto al considerando (46).
(63)
Tale esportatore ha contestato il calcolo effettuato dalla Commissione ed ha ritenuto che il margine beneficiario utilizzato fosse eccessivo. Dal suo punto di vista, il margine beneficiario medio calcolato a partire dalle cifre fornite dai tre importatori indipendenti verso la Comunità che hanno cooperato non era rappresentativo poiché essi non vendevano mai prodotti a tali società. Inoltre egli ha sostenuto che tali tre società erano di dimensioni maggiori rispetto agli importatori cui egli vendeva i propri prodotti, che in occasione dell'ultima indagine era stato utilizzato un margine di profitto più basso e che il margine di profitto reale dei due importatori collegati era inferiore al margine medio utilizzato dalla Commissione.
(64)
A tale riguardo, va notato che le istituzioni hanno consolidato la pratica di utilizzare, ai fini dell'adeguamento di cui all'articolo 2, paragrafo 9 del regolamento di base, il margine medio ponderato di importatori indipendenti, quando ciò appare giustificato. Il fatto che l'esportatore venda effettivamente i suoi prodotti a tali società non ha alcuna relazione con il calcolo di un margine di profitto ragionevole ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 9 del regolamento di base. Inoltre non è stato fornito alcun elemento che permetta di determinare come la dimensione degli importatori possa influenzare il loro margine di profitto. Infine, a causa delle relazioni tra gli esportatori ed i loro importatori collegati, i vantaggi di questi ultimi non possono fungere da base o da riferimento in questo contesto, visto che il livello dei vantaggi di un importatore collegato dipende dal prezzo di trasferimento tra le parti collegate. La richiesta è stata pertanto respinta.
(65)
Una parte sostanziale delle vendite all'esportazione verso la Comunità di un altro produttore-esportatore era destinata a due società, una collegata con l'esportatore, l'altra ad esso collegata nel corso del periodo d'indagine. Tale esportatore non ha cooperato con l'indagine, e il suo prezzo di rivendita a clienti indipendenti nella Comunità non è stato dunque comunicato alla Commissione. Il solo prezzo di esportazione disponibile per le operazioni con l'importatore che è stato collegato all'esportatore nel corso di una parte del periodo d'indagine sono dunque i prezzi convenuti tra l'esportatore ed il suo importatore collegato. Si è stabilito che questi prezzi fossero equivalenti a prezzi di piena concorrenza. Infatti, il raffronto dei prezzi tra il periodo durante il quale le due società erano collegate ed il periodo durante il quale non lo erano più non ha rivelato differenze significative nei prezzi unitari fatturati. Inoltre, i prezzi fatturati a detto importatore collegato sono stati comparati con quelli fatturati a clienti indipendenti nella CE e si sono rivelati simili. Il prezzo d'esportazione è stato dunque basato, per queste operazioni, sul prezzo di vendita del produttore-esportatore rumeno alla società commerciale con esso collegata.
(66)
Per quanto riguarda le operazioni con l'altra società collegata, che ha cooperato all'indagine, si è accertato che il prodotto in questione veniva trasformato dalla società collegata prima di essere rivenduto nella Comunità. In questo caso, non è stato possibile determinare un prezzo di rivendita del prodotto in questione ad un cliente indipendente nella Comunità. Tuttavia sono stati trovati elementi sufficienti per concludere che il prezzo di trasferimento tra il produttore-esportatore rumeno e la sua società collegata nella Comunità poteva essere considerato come equivalente ad un prezzo di piena concorrenza, a condizione che, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, punto d i) del regolamento di base, fosse applicato un adeguamento per le differenze relative allo stadio commerciale per le vendite Original Equipment Manufacturer (OEM). In realtà, un raffronto è stato effettuato tra i prezzi fatturati per tutti i modelli all'importatore collegato ed agli importatori indipendenti. Di conseguenza, il prezzo d'esportazione è stato basato sul prezzo di trasferimento.
(67)
L'inchiesta ha dimostrato che tutte le vendite all'esportazione del terzo produttore esportatore erano destinate direttamente a clienti indipendenti nella Comunità. Pertanto, il prezzo all'esportazione è stato stabilito sulla base dei prezzi effettivamente pagati o pagabili per il prodotto in esame venduto per la vendita al primo acquirente indipendente nella Comunità, conformemente a quanto descritto al considerando (46).
(68)
Tale produttore-esportatore ha chiesto che parte delle vendite verso la Comunità del prodotto interessato sia esclusa dal calcolo del dumping, poiché la produzione di alcuni modelli di TSS era stata fermata ad un dato momento nel corso del periodo d'indagine. Tuttavia, come spiegato sopra, è pratica costante delle istituzioni di tenere normalmente conto nel prezzo all'esportazione medio ponderato di tutte le vendite del prodotto interessato a parti non collegate. Va peraltro notato che le vendite di questi tipi del prodotto interessato nel corso del periodo d'indagine hanno riguardato volumi importanti, e che inoltre si è accertato che gli impianti di produzione per questi tipi di TSS non sono stati smantellati e potrebbero essere rimessi in servizio in futuro. Alla luce di quanto sopra, la richiesta è stata respinta.
3.3.3. Confronto
(69)
Sono stati applicati adeguamenti, ove necessario, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base, per gli sconti per i seguenti fattori: differenze tra i quantitativi, spese di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e costi accessori, credito, commissioni e differenze di stadio commerciale.
(70)
Un produttore-esportatore ha chiesto adeguamenti per le differenze di stadio commerciale, per le spese logistiche supplementari sostenute - in base a quanto dichiarato - per vendite interne e non per vendite all'esportazione, e per le differenze di quantitativi. Tuttavia l'esportatore non ha fornito alcuna prova a sostegno della propria richiesta, e l'indagine non ha accertato che essa fosse giustificata. La richiesta di adeguamento per differenze quantitative è stata parzialmente respinta nella misura in cui l'importo in questione non ha potuto essere giustificato né da prove raccolte in loco, né dalle informazioni fornite dal produttore-esportatore nella sua risposta al questionario.
(71)
Un altro produttore-esportatore ha richiesto adeguamenti per le differenze d'inflazione, le conversioni valutarie, le differenze di stadio commerciale e le differenze nelle spese di vendita indirette.
(72)
Per quanto riguarda la richiesta di adeguamento per l'inflazione, va notato che nel corso del periodo d'indagine il tasso d'inflazione in Romania era attestato sul 10,8 %, valore ben lontano da un livello iperinflattivo. Giacché non si è accertato un impatto sulla comparabilità dei prezzi la domanda è stata respinta. L'esportatore ha contestato questa conclusione ed ha reiterato la propria richiesta d'adeguamento. Tuttavia non è stata presentata nessuna nuova argomentazione o prova atta a rimettere in questione la conclusione iniziale, e il rifiuto della domanda è stato quindi confermato. Occorre anche notare che è stata prevista la possibilità di una valutazione trimestrale, ma che l'esportatore ha rifiutato questa proposta.
(73)
Per quanto riguarda le conversioni valutarie, il produttore-esportatore ha chiesto di beneficiare di un periodo di 60 giorni per rispecchiare le variazioni nei tassi di cambio, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, punto j) del regolamento di base. Si è accertato che questa disposizione non può essere applicata nella fattispecie, giacché nel corso del PI non si è verificata nessuna variazione duratura dei tassi di cambio in questione, ma solo fluttuazioni di scarsa rilevanza. Di conseguenza questa domanda ha dovuto essere respinta e la conversione valutaria è stata basata in tutti i casi sul tasso alla data della fattura, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, punto j) del regolamento di base.
(74)
Per quanto riguarda la richiesta d'adeguamento per differenze di stadio commerciale, l'indagine ha evidenziato che per lo stadio di cui alla richiesta dal produttore-esportatore, relativamente ad alcune categorie di clienti per le quali è stata presentata la richiesta, esistevano differenze costanti e distinte di funzioni e prezzi. La domanda è stata dunque accettata per quanto riguarda le categorie di clienti per i quali le differenze hanno potuto essere accertate, e accettata parzialmente per quanto riguarda le categorie di clienti per le quali la differenza è risultata essere inferiore a quanto richiesto dal produttore-esportatore. In quest'ultimo caso, il calcolo dell'adeguamento è stato basato sulle prove raccolte nei locali del produttore-esportatore.
(75)
La domanda d'adeguamento per differenza nelle spese di vendita indirette è stata considerata un doppione rispetto agli adeguamenti assegnati per differenze di stadio commerciale, e quindi respinta.
(76)
Inoltre, a seguito dei commenti ricevuti da alcuni esportatori, sono stati corretti alcuni errori ortografici ed i margini di dumping sono stati ricalcolati di conseguenza.
3.3.4. Margine di dumping
(77)
Dal confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è emersa l'esistenza di pratiche di dumping. I margini di dumping, espressi in percentuale del prezzo all'importazione CIF frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
(78)
Giacché il livello di cooperazione è risultato elevato (più dell'80 % delle esportazioni del prodotto interessato dalla Romania verso la Comunità) e nulla porta a supporre che un qualsiasi produttore-esportatore si sia deliberatamente astenuto dal cooperare, il margine di dumping residuo applicabile a tutti gli altri esportatori in Romania è stato fissato allo stesso livello di quello stabilito per il produttore-esportatore che ha cooperato (S.c. T.M.K. Artrom S.A.), ovvero al 17,8 %.
3.4. Russia
(79)
Delle risposte al questionario sono pervenute da due gruppi di produttori-esportatori, il primo consistente di quattro produttori e cinque società collegate («Tmk Group») e l'altro di due produttori («Pervouralsky and Chelyabinsk»).
3.4.1. Mancata cooperazione da parte di TMK Group
(80)
Le risposte al questionario sia dei quattro produttori che delle cinque società collegate sono in misura significativa carenti ed incoerenti e, ad eccezione di due società collegate, sono giunte dopo la scadenza del termine fissato.
(81)
Le verifiche effettuate in loco presso due dei quattro produttori e una società collegata in Russia hanno evidenziato nuove lacune nelle risposte al questionario. Per quanto riguarda i due produttori ispezionati, non è stato possibile stabilire né un valore normale affidabile né un prezzo d'esportazione affidabile, giacché i tabulati sia delle vendite interne che delle vendite all'esportazione presentavano gravi carenze; i valori e le quantità non corrispondevano alle fatture ed i numeri di controllo del prodotto («NCP») sono risultati sbagliati. Inoltre non si è potuto ottenere nessun dato affidabile sui costi di produzione.
(82)
Vista tale cooperazione totalmente insoddisfacente da parte dei due produttori visitati, e viste le risposte al questionario altamente carenti fornite dagli altri due produttori del gruppo (in particolare il fatto che un produttore non abbia fornito alcun tabulato relativo alle proprie vendite, e il fatto che nessuna risposta alle richieste scritte di spiegazione della Commissione sia stata fornita entro i termini previsti), si è deciso di non di procedere ad alcuna visita di verifica presso gli altri due produttori del gruppo.
(83)
Solo due dei tre importatori collegati hanno fornito una risposta più esauriente al questionario; solo una di queste risposte era verificabile, mentre il tabulato delle rivendite dell'altro importatore collegato presenta gravi carenze. Dunque anche gli importatori collegati hanno cooperato solo parzialmente ed in maniera decisamente insoddisfacente.
(84)
Tmk Group ha comunicato che non poteva cooperare in modo soddisfacente a causa della scelta del NCP, che dal suo punto di vista era insufficiente a causa della gamma di produzione molto differenziata dei quattro produttori. Occorre tuttavia notare che la classificazione del prodotto in questione nella struttura NCP proposta non ha posto alcun problema ai produttori comunitari o ad altri produttori-esportatori, di cui alcuni producono anche un'ampia varietà di TSS. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(85)
Alla luce di quanto riferito, la Commissione ha ritenuto che il margine di dumping relativo al Tmk Group non potesse essere determinato utilizzando i dati da esso forniti. Il margine di dumping è stato quindi determinato sulla base dei dati disponibili, come previsto dall'articolo 18 del regolamento di base.
3.4.1.1. Valore normale
(86)
Nel caso in questione si è accertato che le informazioni relative al valore normale stabilito per Pervouralsky and Chelyabinsk costituivano i dati disponibili più adeguati ai sensi dell'articolo 18 del regolamento di base. Effettivamente dette informazioni sembravano riflettere al meglio la situazione del mercato russo.
(87)
Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base, il prezzo del gas utilizzato per il calcolo del costo di produzione così come è indicato nella denuncia è stato ritoccato analogamente a quanto fatto per i due produttori che hanno cooperato, come illustrato qui di seguito nei considerando da (94) a (99), in modo da rispecchiare i prezzi del mercato del gas nel corso del periodo d'indagine.
3.4.1.2. Prezzo all'esportazione
(88)
Il prezzo d'esportazione è stato calcolato sulla base dei dati Eurostat per il periodo d'indagine, sottraendo le quantità e i valori forniti dai due produttori che hanno cooperato, elencati al considerando (91).
3.4.1.3. Confronto
(89)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base, sono stati apportati adeguamenti al prezzo d'esportazione a titolo delle spese di trasporto e d'assicurazione e delle commissioni, sulla base di informazioni citate nella denuncia.
3.4.1.4. Margine di dumping
(90)
Dal confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è emersa l'esistenza di pratiche di dumping. Il margine di dumping, espresso in percentuale del prezzo all'importazione CIF, frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è il seguente:
Società
Margine di dumping
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company e Seversky Tube Works Open Joint Stock Company
35,8 %
3.4.2. Pervouralsky e Chelyabinsk
(91)
Nel corso del periodo d'indagine, Chelyabinsk e Pervouralsky costituivano entità giuridiche distinte; dalla fine 2004, queste due società sono legate poiché Chelyabinsk detiene la maggioranza delle azioni di Pervouralsky e la controlla direttamente. Di conseguenza, un solo diritto deve essere imposto per il gruppo.
3.4.2.1. Valore normale
(92)
Per i due produttori-esportatori, le vendite interne del prodotto sono rappresentative come definito nel considerando (41). Conformemente alla metodologia descritta nei considerando da (42) a (45), sono stati calcolati dei valori normali in funzione del tipo di prodotto esportato, sulla base dei prezzi di vendita di tutte le vendite, sulla base dei prezzi di vendita delle sole vendite con profitto o sotto forma di valori normali stabiliti.
(93)
Si è constatato che la ripartizione dei costi della società per determinati singoli tipi di prodotto non rispecchiava né l'ampia variazione dei prezzi di vendita interni, né i principali fattori di costo. Essa è quindi stata considerata inattendibile. Di conseguenza, i dati disponibili sono stati utilizzati ai sensi dell'articolo 18 del regolamento di base. In questo caso, un profitto per tutto il gruppo deve essere calcolato sulla base di tutte le vendite del prodotto in questione ed essere in seguito utilizzato per la determinazione dei valori normali.
(94)
Per quanto riguarda i costi di fabbricazione, e in particolare i costi energetici, nel corso dell'indagine si è accertato che il prezzo dell'elettricità pagato dalle due società rifletteva ragionevolmente i costi di produzione effettivi dell'elettricità acquistata. Ciò è stato confermato, nella fattispecie, dal fatto che il prezzo dell'elettricità era conforme ai prezzi del mercato internazionale, se raffrontato a paesi come la Norvegia ed il Canada, che ricorrono analogamente all'energia idroelettrica. La stessa conclusione non ha potuto invece essere tratta per quanto riguarda il prezzo del gas. Effettivamente, è sembrato che il prezzo del gas pagato dalle due società non riflettesse in maniera ragionevole i costi del gas.
(95)
Sulla base dei dati tratti nella relazione annuale 2004 del fornitore russo di gas Oao Gazprom, si è stabilito che il prezzo del gas acquistato dai due produttori russi sul mercato interno era sensibilmente inferiore al prezzo d'esportazione medio dalla Russia medio verso le zone occidentali ed orientali dell'Europa. La stessa relazione precisa: «Il Gazprom Group è obbligato a fornire il gas naturale ai consumatori russi a prezzi fissati dal servizio federale dei prezzi. Attualmente, sempre secondo la relazione, tali prezzi sono notevolmente più bassi dei prezzi internazionali del gas naturale». E, ancora: «L'OAO Gazprom, insieme alla Federazione russa, svolge un'importante mole di lavoro per ottimizzare la regolamentazione dei prezzi all'ingrosso del gas». Per di più, il prezzo del gas pagato dai due produttori russi era di gran lunga inferiore a quello pagato dai produttori rumeni e da quelli comunitari.
(96)
Alla luce delle suddette considerazioni, si è stabilito che i prezzi per il gas pagati dai due produttori russi di TSS nel corso del periodo d'indagine non potevano ragionevolmente rispecchiare i costi associati alla produzione ed alla distribuzione del gas.
(97)
Quindi, come lo prevede l'articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base, i costi del gas dei due produttori-esportatori russi sono stati adeguati per tenere conto dei prezzi del mercato del gas nel corso del periodo d'indagine, basandosi sul prezzo del gas esportato verso i paesi dell'Europa occidentale, escluse spese di trasporto e accise.
(98)
I due produttori hanno sostenuto che i costi del gas erano correttamente rispecchiati nei propri documenti contabili e che un adeguamento ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base non era giustificato. A tale riguardo, non si nega che le società abbiano correttamente registrato nella loro contabilità i prezzi che hanno versato al proprio fornitore di gas. Tuttavia, l'adeguamento si giustifica con il fatto che il prezzo del gas acquistato non rispecchia in maniera ragionevole il suo costo di produzione e di distribuzione.
(99)
Secondo i due produttori non sarebbe inoltre stato dimostrato che i prezzi fatturati da Gazprom agli utenti industriali fossero inferiori ai livelli che permettono di coprire i costi. Tuttavia numerose fonti accessibili al pubblico confermano l'approccio della Commissione, in particolare il documento intitolato «The Economic Survey of the Russian Federation, 2004» pubblicato dall'OCSE nel luglio 2004.
3.4.2.2. Prezzo all'esportazione
(100)
Giacché tutte le vendite all'esportazione verso la Comunità erano destinate direttamente a clienti indipendenti, i prezzi d'esportazione sono stati stabiliti come previsto nel considerando (46).
3.4.2.3. Confronto
(101)
Questi adeguamenti sono stati applicati, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base, per differenze relative a trasporto, assicurazione, movimentazione, carico, costi accessori, imballaggio e commissioni.
3.4.2.4. Margine di dumping
(102)
Dal confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è emersa l'esistenza di pratiche di dumping. Il margine di dumping, espresso in percentuale del prezzo all'importazione CIF, frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è il seguente:
Società
Margine di dumping
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
3.4.3. Conclusioni in materia di dumping per quanto riguarda le importazioni russe
(103)
Giacché le società citate al considerando (79) rappresentano interamente le vendite all'esportazione della Russia verso la Comunità, il margine di dumping residuo è stato fissato allo stesso livello di quello stabilito per il gruppo di produttori-esportatori che non hanno cooperato, ovvero al 35,8 %.
3.5. Ucraina
3.5.1. TEM
(104)
Al momento del lancio della presente indagine, l'articolo 2, paragrafo 7, lettera b) del regolamento di base era applicabile all'Ucraina. Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b) del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni originarie dell'Ucraina, il valore normale è determinato a norma dei paragrafi da 1 a 6 di detto articolo per quei produttori per i quali sia stata accertata la rispondenza ai criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base.
(105)
Brevemente, e solo per comodità di riferimento, si riportano di seguito in forma sintetica i criteri che le imprese che richiedono lo status di impresa operante in condizioni di economia di mercato devono dimostrare di rispettare:
-
le decisioni delle imprese vengono prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative ingerenze statali, e i costi rispecchiano i valori di mercato;
-
le imprese dispongano di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente e che siano d'applicazione in ogni caso in linea con le norme internazionali in materia di contabilità;
-
non vi devono essere distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono la certezza del diritto e la stabilità;
-
le conversioni del tasso di cambio siano effettuate ai tassi di mercato.
(106)
Tre produttori di esportatori ucraini hanno chiesto il TEM ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b) del regolamento di base ed hanno compilato e rispedito il relativo modulo di richiesta destinato ai produttori esportatori.
(107)
La Commissione ha raccolto, e verificato presso le sedi di queste sei società, tutte le informazioni riportate nel formulario di richiesta del TEM e ritenute necessarie ai fini dell'inchiesta.
(108)
Giacché l'indagine ha dimostrato che i tre gruppi di produttori-esportatori ucraini summenzionati rispettavano tutti i requisiti richiesti, è stato loro accordato il TEM.
(109)
L'industria comunitaria ha avuto l'opportunità di esprimere i propri commenti ed ha obiettato che non tutti i produttori-esportatori hanno soddisfatto alcuni tra i cinque criteri fissati dall'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base. Più specificamente, l'industria comunitaria ha osservato i) che lo Stato poteva riprendere il controllo di alcuni produttori-esportatori privatizzati; ii) che lo Stato interveniva nelle loro decisioni quotidiane; iii) che le leggi e regolamenti in vigore in Ucraina nel corso del periodo d'indagine in materia di lavoro, di fallimento e di proprietà non garantivano le condizioni normali di un'economia di mercato; iv) che l'intervento dello Stato riguardava i prezzi di vendita all'esportazione ed i costi dei mezzi di produzione. Si è tenuto debitamente conto dei commenti dell'industria comunitaria.
(110)
Tuttavia detti commenti non apportano elementi di prova sufficienti per appurare che non fosse soddisfatto uno qualunque dei cinque suddetti criteri, sulla base dei quali sono state valutate le richieste di TEM presentate dai produttori-esportatori ucraini a norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base. In realtà l'indagine ha evidenziato che lo Stato non interveniva in modo significativo nel processo decisionale delle società interessate.
(111)
A tale riguardo è opportuno ricordare che, conformemente alla prassi della Commissione, il fatto che lo Stato sia parzialmente proprietario non rappresenta di per se stesso una ragione sufficiente per ritenere che non sia rispettato il requisito di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base.
(112)
Si è inoltre accertato che i costi dei principali mezzi di produzione rispecchiavano i valori del mercato.
(113)
Per quanto riguarda i prezzi del gas e dell'elettricità, sono risultati comparabili ai prezzi medi praticati in Ucraina, sebbene inferiori ai prezzi in vigore in Europa e su altri mercati. Tuttavia ciò non è stato considerato sufficiente a concludere che non fosse soddisfatto il criterio 1, giacché il gas e l'elettricità rappresentano solo una parte relativamente minore del costo di produzione dei TSS e tali prezzi, nella misura in cui erano stati considerati distorti, sono stati adeguati ai prezzi del mercato ai fini del calcolo del dumping [cfr. considerando da (119) a (127)].
(114)
Inoltre, l'indagine ha evidenziato che le leggi in vigore in Ucraina in materia d'occupazione e di condizioni di lavoro erano conformi ai principi di un'economia di mercato. In particolare, si è constatato che i tre gruppi di produttori-esportatori erano liberi di assumere o licenziare personale.
(115)
Analogamente, nessuno delle argomentazioni avanzate dall'industria comunitaria ha rimesso in questione le conclusioni della Commissione secondo le quali le leggi in materia di fallimento e di proprietà garantivano condizioni normali di un'economia di mercato per i tre gruppi di esportatori.
(116)
Non vi era quindi alcuna ragione per negare il TEM ai tre gruppi di produttori esportatori ucraini. Il comitato consultivo è stato sentito e non ha avanzato obiezioni alle conclusioni della Commissione.
3.5.2. Calcoli relativi al dumping
(117)
Tre gruppi di produttori-esportatori hanno risposto al questionario. Il primo gruppo consisteva di due produttori e due commercianti collegati, il secondo gruppo consisteva di un produttore e due commercianti collegati, mentre l'ultimo produttore-esportatore non aveva alcuna società collegata coinvolta nella produzione o vendita del prodotto in questione.
3.5.3. Valore normale
(118)
Per i tre gruppi di produttori-esportatori, il volume totale delle vendite del prodotto analogo era rappresentativo come definito nel considerando (41). Per una parte dei tipi del prodotto, il valore normale è stato basato sui prezzi pagati o da pagare, in occasione di operazioni commerciali normali, da parte di clienti indipendenti in Ucraina; per i tipi del prodotto per i quali le vendite interne erano insufficienti per potere essere considerate rappresentative, o che non si sono svolte in occasione di operazioni commerciali normali, il valore normale è stato costruito in base al metodo descritto al considerando (45).
(119)
Per quanto riguarda i costi di fabbricazione, ed in particolare i costi energetici, dall'indagine è emerso che i prezzi pagati dai tre gruppi di società erano regolamentati dallo Stato e significativamente inferiori ai prezzi internazionali.
(120)
I prezzi fatturati ai tre gruppi di produttori-esportatori dai fornitori ucraini di energia elettrica statali e/o regolamentati dallo Stato sono stati comparati ai prezzi praticati in Romania e nella Comunità per la stessa categoria generale di utenti d'elettricità. In tutti i casi è emerso che tali prezzi erano sensibilmente inferiori a quelli praticati in Romania e nella Comunità; si è dunque concluso che il prezzo dell'elettricità pagato dagli esportatori ucraini non rifletteva in maniera ragionevole i costi reali di produzione e vendita dell'energia elettrica acquistata.
(121)
I tre esportatori ucraini che hanno cooperato hanno contestato queste conclusioni affermando che i costi registrati nella loro contabilità rispecchiavano il prezzo effettivamente pagato ai loro fornitori d'elettricità. Tuttavia, dato che nessuna delle argomentazioni da essi avanzate giustificava le differenze accertate rispetto ai prezzi praticati in Romania e ai prezzi medi praticati nella Comunità, le conclusioni summenzionate sono state confermate.
(122)
Lo stesso approccio è stato seguito per quanto riguarda il prezzo del gas. Un raffronto tra i prezzi ha evidenziato che il prezzo del gas fatturato agli esportatori ucraini dai loro fornitori statali e/o regolamentati dallo Stato era circa la metà del prezzo praticato in Romania nonché sensibilmente più basso dei prezzi medi fatturati nella Comunità per il gas fornito alla stessa categoria generale di clienti.
(123)
Durante il periodo d'indagine, l'Ucraina ha importato la maggior parte delle proprie forniture di gas dalla Russia. Nella sua relazione annuale 2004, Oao Gazprom ha dichiarato: «Quando forniva gas agli stati della CSI, Oao Gazprom perseguiva il proprio principale obiettivo strategico di creare le condizioni perché il gas russo possa transitare senza ostacoli verso l'Europa». E ancora: «Nel corso dell'anno in esame, l'84,9 % del volume totale di gas fornito all'Ucraina (…) è stato trattato come pagamento per servizi di transito». Il prezzo d'esportazione del gas fornito dalla Russia all'Ucraina non costituisce di conseguenza una base adeguata per un raffronto volto a determinare se il prezzo del gas pagato dagli esportatori ucraini riflettesse i costi associati alla produzione ed alla vendita del gas acquistato, dato che questo prezzo d'esportazione può facilmente essere stato influenzato dall'accordo di compensazione.
(124)
Inoltre, il prezzo pagato dai produttori-esportatori ucraini è stato raffrontato al prezzo medio d'esportazione della Russia verso i paesi dell'Europa occidentale ed orientale (determinato qui sopra), nonché con i prezzi medi del gas nel Nord America, determinati tramite l'indice Henry Hub del Nymex per il gas. In entrambi i casi i prezzi sono risultati sensibilmente inferiori.
(125)
Sulla base delle suddette considerazioni si è concluso che il prezzo del gas pagato dai produttori-esportatori ucraini, che era in relazione diretta con il prezzo d'esportazione dichiarato da Oao Gazprom per le esportazioni verso l'Ucraina e che è risultato essere molto probabilmente influenzato da un accordo di compensazione in vigore, non rispecchiava in maniera ragionevole i costi associati alla produzione ed alla vendita del gas acquistato.
(126)
Anche in questo caso, i tre esportatori ucraini che hanno cooperato hanno contestato queste conclusioni affermando che i costi registrati nella loro contabilità rispecchiavano il prezzo effettivamente pagato ai loro fornitori di gas. Tuttavia le argomentazioni avanzate non hanno potuto smentire le conclusioni di cui sopra, giacché il prezzo del gas fornito dalla Russia all'Ucraina è stato significativamente influenzato da un accordo in vigore nel corso del periodo d'indagine, relativo al transito del gas attraverso l'Ucraina, come emerge dalla relazione annuale 2004 di «Oao Gazprom».
(127)
Di conseguenza, come previsto dall'articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base, i costi dell'elettricità e del gas dei produttori-esportatori ucraini sono stati adeguati in modo da rispecchiare ragionevolmente i costi legati alla produzione ed alla vendita dell'elettricità e del gas nel corso del periodo d'indagine. L'adeguamento è stato basato su una media dei prezzi osservati nel corso del periodo d'indagine in Romania, un paese ad economia di mercato che importa a sua volta gas dalla Russia e si trova più o meno alla stessa distanza dai giacimenti di gas russi. Il prezzo medio per la Romania è stato basato sui dati verificati raccolti presso i produttori-esportatori rumeni del prodotto in questione. Va notato che questo prezzo medio non differisce in maniera significativa dal prezzo medio d'esportazione del gas determinato qui sopra per la Russia.
(128)
Un esportatore ha sostenuto che il margine di profitto utilizzato per costruire il valore normale era diverso dal profitto medio da lui realizzato tramite le sue vendite sul mercato interno, e che era troppo elevato. Tale argomentazione è stata respinta, poiché il profitto utilizzato per costruire il valore normale è quello calcolato conformemente alle disposizioni applicabili, ovvero alla prima frase dell'articolo 2, paragrafo 6 del regolamento di base. In altri termini, il margine di profitto utilizzato è uguale al margine di profitto relativo alla produzione ed alla vendita del prodotto simile, nel quadro di normali operazioni commerciali, sul mercato interno ucraino. Esso è stato calcolato sulla base delle informazioni fornite dalla società nella propria risposta al questionario ed ha potuto essere verificata.
3.5.4. Prezzo all'esportazione
(129)
Due gruppi di produttori-esportatori hanno realizzato la parte principale delle loro vendite all'esportazione tramite una società commerciale collegata avente sede in un paese terzo. Il prezzo d'esportazione per questi due gruppi di produttori-esportatori è stato stabilito sulla base dei prezzi di rivendita della società commerciale collegata ai primi clienti indipendenti nella Comunità, ad eccezione di alcune transazioni che corrispondevano a vendite dirette di questi produttori-esportatori a clienti indipendenti nella Comunità. In quest'ultimo caso, il prezzo d'esportazione è stato determinato come il prezzo realmente pagato o da pagare per il prodotto quando quest'ultimo è venduto per esportazione dall'Ucraina verso la Comunità.
(130)
Un altro produttore-esportatore ha realizzato tutte le sue vendite a clienti indipendenti nella Comunità. Il prezzo d'esportazione è stato dunque determinato, come descritto dal considerando (46) sulla base del prezzo effettivamente pagato o da pagare per il prodotto quando quest'ultimo è venduto per esportazione dall'Ucraina verso la Comunità.
3.5.5. Confronto
(131)
Degli adeguamenti sono stati applicati, ove opportuno, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base, per differenze relative a trasporto, assicurazione, movimentazione, carico, costi accessori e commissioni.
(132)
Per i due gruppi di produttori-esportatori che realizzano la parte principale delle loro vendite tramite commercianti collegati, il prezzo d'esportazione è stato oggetto di un adeguamento a titolo delle commissioni ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, punto i) del regolamento di base, per i casi in cui le vendite si svolgevano tramite detti commercianti collegati, poiché essi esercitavano funzioni simili a quelle di svolte da un agente che lavora su commissione. Il livello della commissione è stato calcolato in base a prove dirette dell'esistenza di tali funzioni. Nel calcolare la commissione, si è tenuto conto delle SGAV sostenute dagli operatori commerciali collegati per la vendita del prodotto in esame fabbricato dai produttori ucraini, nonché di un ragionevole margine di profitto. Quest'ultimo è stato basato sulla media ponderata dei margini di profitto realizzati sulle vendite di prodotti simili a clienti indipendenti accertate per i tre importatori indipendenti nella Comunità che hanno cooperato all'indagine e fornito informazioni sottoposte a verifica.
(133)
I due gruppi di esportatori hanno contestato il calcolo effettuato dalla Commissione ed hanno sostenuto che il margine di profitto utilizzato per l'adeguamento era eccessivo. Un gruppo di esportatori ha sostenuto che uno degli importatori indipendenti importava e rivendeva un solo tipo di tubi, non venduto nella Comunità dall'esportatore ucraino. Inoltre i due gruppi di esportatori hanno dichiarato che il margine di profitto medio calcolato sulla base dei dati forniti dai tre importatori indipendenti nella Comunità che hanno cooperato non era ragionevole, giacché il margine di profitto medio ponderato accertato era superiore al margine di utile perseguito dall'industria comunitaria.
(134)
A tale riguardo va notato che la dichiarazione secondo la quale il margine di profitto utilizzato per effettuare questo adeguamento è superiore al margine di utile perseguito dall'industria comunitaria non è pertinente. I due margini di profitto vengono infatti elaborati in un contesto diverso e a fini diversi. Inoltre ciò non prova che il margine di profitto utilizzato non sia ragionevole. Nella fattispecie occorre ricordare che il margine di profitto utilizzato è stato basato su informazioni verificate trasmesse dalle società che hanno cooperato e relative al periodo d'indagine. Inoltre non è stato dimostrato in qual modo i tipi di prodotti simili venduti da tali società cooperanti avrebbero distorto il calcolo del margine di profitto. Alla luce di quanto detto l'adeguamento effettuato ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, punto i) per le vendite effettuate tramite società di commercio collegate viene mantenuto.
(135)
Inoltre, a seguito dei commenti ricevuti da alcuni esportatori, sono stati corretti alcuni errori ortografici ed i margini di dumping sono stati ricalcolati di conseguenza.
3.5.6. Margine di dumping
(136)
Dal confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è emersa l'esistenza di pratiche di dumping. I margini di dumping, espressi in percentuale del prezzo all'importazione CIF frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
(137)
Giacché il livello di cooperazione è risultato elevato (più dell'80 % delle esportazioni del prodotto interessato dall'Ucraina verso la Comunità) e nulla porta a supporre che un qualsiasi produttore-esportatore si sia deliberatamente astenuto dal cooperare, il margine di dumping residuo applicabile a tutti gli altri esportatori in Ucraina è stato fissato allo stesso livello di quello stabilito per il produttore-esportatore che ha cooperato (CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist), ovvero al 25,7 %.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione comunitaria totale
(138)
Nella Comunità il prodotto in questione viene notoriamente fabbricato da otto produttori, a nome dei quali è stata presentata la denuncia. Tali produttori hanno sede in Germania, Italia, Spagna, Francia ed Austria; essi rappresentano il 62 % della produzione comunitaria, che durante il periodo d'indagine ammontava a 2 618 771 tonnellate.
(139)
Al momento dell'avvio della procedura vi erano inoltre dodici altri produttori comunitari conosciuti non partecipanti alla denuncia. Tali produttori hanno sede nel Regno Unito, in Polonia, nella Repubblica ceca, in Svezia, in Italia ed in Slovacchia. Inoltre sono stati contattati altri produttori comunitari, sconosciuti al momento dell'avvio dell'indagine e insediati soprattutto nei nuovi Stati membri. Soli due di questi produttori hanno trasmesso dati di base riguardanti la produzione e le vendite del prodotto simile per il periodo considerato. Su questa base, la produzione comunitaria del prodotto simile ammontava a 2 618 771 tonnellate nel corso del periodo d'indagine.
4.2. Industria comunitaria
(140)
La denuncia è stata sostenuta dai seguenti produttori comunitari:
-
Dalmine S.p.A., Dalmine, Italia.
-
Rohrwerk Neue Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Germania.
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spagna.
-
Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Francia.
-
V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania.
-
Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Austria.
(141)
Poiché i suddetti sei produttori comunitari denunzianti che hanno collaborato all'inchiesta rappresentavano il 57 % della produzione comunitaria del prodotto in esame, essi costituiscono l'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4 del regolamento di base.
(142)
Va notato che uno dei produttori all'origine della denuncia (Dalmine) è collegato ad uno dei produttori-esportatori rumeni che hanno cooperato (Silcotub) ed ha importato il prodotto in questione fabbricato da quest'ultimo. Si è accertato che tali importazioni rappresentavano una parte limitata del volume totale di produzione della Dalmine, cui servivano soprattutto per completare la propria gamma di prodotti. Si è di conseguenza deciso che questo legame non fosse tale da escludere questo produttore comunitario dalla definizione dell'industria comunitaria.
4.3. Consumo comunitario
(143)
Il consumo comunitario è stato determinato sulla base dei volumi di vendita sul mercato comunitario dei cinque produttori comunitari del campione e di tutti gli altri produttori nella Comunità che hanno fornito informazioni a tale riguardo, nonché delle importazioni in base ai codici NC da tutti i paesi terzi sulla base dei dati Eurostat.
(144)
Sulla base di questi dati si è accertato che nel corso del periodo analizzato il consumo si è abbassato dell'8 % tra il 2001 ed il 2004, passando da 2 149 024 tonnellate a 1 985 361 tonnellate. Il consumo si è abbassato notevolmente, ossia del 14 %, tra il 2001 ed il 2002, mentre in seguito è stato stabile nel 2003, per poi riprendere nel 2004 (1 985 361 tonnellate). Il consumo di TSS è legato al ciclo economico generale e, in particolare, all'evoluzione del settore petrolifero e del gas. L'aumento del consumo nel corso del periodo d'indagine può spiegarsi con il fatto che i prezzi elevati del petrolio e del gas nel 2004 hanno favorito gli investimenti in questi settori, aumentando così la domanda per determinati tipi di TSS.
Tabella 1
2001
2002
2003
2004 (IP)
Consumo comunitario (t)
2 149 024
1 855 723
1 851 502
1 985 361
Indice analitico
100
86
86
92
4.4. Importazioni di TSS dai paesi interessati
(145)
La Commissione ha esaminato se gli effetti delle importazioni di TSS originarie della Croazia, dell'Ucraina, della Romania e della Russia debbano essere valutati cumulativamente ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 4 del regolamento di base.
(146)
Come indicato qui sopra, la presente indagine ha evidenziato che il margine di dumping medio stabilito per ciascuno dei quattro paesi interessati è superiore alla soglia minima definita all'articolo 9, paragrafo 3 del regolamento di base, e che il volume delle importazioni di ciascuno di questi paesi non è trascurabile ai sensi dell'articolo 5, paragrafo 7 del regolamento di base (le rispettive quote di mercato durante il periodo d'indagine sono infatti dell'1,3 % per la Croazia, del 4,3 % per la Romania, del 4,6 % per l'Ucraina e dell'11,3 % per la Russia).
(147)
I volumi d'importazione sono aumentati per tutti i paesi interessati, ad eccezione dell'Ucraina, le cui importazioni si sono mantenute su un livello elevato nel corso del periodo esaminato. Le tendenze dei prezzi delle importazioni sono identiche per tutti i paesi interessati, significativamente sottoquotati rispetto ai prezzi dell'industria comunitaria. I livelli medi dei prezzi delle importazioni dei paesi interessati sono tutti sensibilmente inferiori al livello di prezzo dell'industria comunitaria. I prezzi delle importazioni in provenienza dalla Croazia, dall'Ucraina e della Romania si situano globalmente allo stesso livello. Per la Russia, i livelli di prezzo sono sensibilmente inferiori; questo tuttavia spiegarsi con il fatto che le esportazioni verso la Comunità riguardano una gamma di prodotti diversa. Come osservato qui sopra, si è accertato che il prodotto in questione importato dai quattro paesi ed il prodotto simile prodotto e venduto dall'industria comunitaria condividevano le stesse caratteristiche tecniche, fisiche e chimiche di base ed avevano gli stessi utilizzi finali. Inoltre, tutti i prodotti sono stati venduti tramite gli stessi circuiti di distribuzione agli stessi clienti ed erano manifestamente in concorrenza reciproca.
(148)
Sulla base di dette considerazioni si è pertanto concluso che sono state soddisfatte tutte le condizioni che giustificano la valutazione cumulativa delle importazioni di TSS originarie dei quattro paesi oggetto dell'indagine.
(149)
Alcuni produttori-esportatori ucraini e rumeni hanno sostenuto che ai fini dell'analisi del pregiudizio e del nesso di causalità, le importazioni in provenienza dal loro paese non dovevano essere cumulate a quelle degli altri paesi oggetto dell'indagine, giacché le tendenze dei volumi di importazioni erano diverse. A tale riguardo va notato che le tendenze delle importazioni costituiscono solo uno dei numerosi parametri di cui si tiene conto nella fattispecie. Il fatto che i livelli di importazioni dei vari paesi non siano identici non costituisce una ragione sufficiente per non cumulare. Le similitudini tra le importazioni dei quattro paesi sottoposti all'indagine sono in effetti descritte nel considerando (147). Su questa base, ed in mancanza di qualsiasi nuova indicazione riguardo a una mancanza di concorrenza, non è possibile distinguere gli effetti delle importazioni da questi quattro paesi solo sulla base delle rispettive tendenze in termini volumetrici. Al contrario, le similitudini descritte qui sopra sembrano giustificare una valutazione cumulativa.
(150)
Nel caso in esame si è constatato che per tutti i quattro paesi, compresa l'Ucraina e la Romania, i prodotti importati, da un lato, ed i prodotti fabbricati nella Comunità, dall'altro, presentavano le stesse caratteristiche fisiche e/o chimiche di base [cfr. considerando (39) per quanto riguarda il prodotto simile]. Inoltre, le importazioni in provenienza da ciascuno di questi quattro paesi sono significative poiché superano la soglia minima fissata all'articolo 5, paragrafo 7 del regolamento di base. A tale riguardo va notato che le importazioni in provenienza dall'Ucraina e dalla Romania rappresentano una quota di mercato rispettivamente di oltre il 4,5 % ed il 4,3 %. Infine, in aggiunta alle argomentazioni summenzionate, va detto che le importazioni in provenienza da tutti i quattro paesi hanno luogo a prezzi significativamente sottoquotati rispetto ai prezzi dell'industria comunitaria (tra il 22 % e 43 %), mentre la sottoquotazione delle importazioni ucraine e rumene rispetto all'industria comunitaria raggiunge il 36 % ed il 22 % (cfr. qui di seguito). Sulla base di quanto detto si conclude che, ai fini dell'analisi del pregiudizio e del nesso di causalità, sono realizzate tutte le condizioni per il cumulo delle importazioni in provenienza dai quattro paesi oggetto dell'indagine. La richiesta di non cumulazione è stata dunque respinta.
(151)
I volumi delle importazioni originarie dei tre paesi interessati sono aumentati, passando dalle 304 268 t del 2001 alle 426 186 t del PI (periodo dell'inchiesta). La quota combinata di mercato di tali importazioni è aumentata a sua volta, passando dallo 14,2 % registrato nel 2001 al 21,5 % nel PI; tale tendenza và interpretata nel contesto di un consumo in discesa.
Tabella 2
2001
2002
2003
2004 (IP)
Importazioni (in tonnellate)
304 268
307 441
342 626
426 186
Indice analitico
100
101
113
140
Quota di mercato
14,2 %
16,6 %
18,5 %
21,5 %
(152)
Tra il 2001 ed il PI, il prezzo medio ponderato delle importazioni di TSS originari dei quattro paesi è aumentato del 16 %, passando da 433 EUR/t a 501 EUR/t. Tra il 2001 ed il 2002, i prezzi sono inizialmente leggermente diminuiti, passando da 433 EUR a 418 EUR (ovvero del 3 %). Nel 2003 I prezzi si sono ulteriormente abbassati a 397 EUR, per poi aumentare nettamente fino a raggiungere 501 EUR, un livello sensibilmente superiore a quello del 2001. L'aumento del prezzo nel corso del periodo d'indagine è spiegabile soprattutto con l'aumento del costo delle materie prime.
Tabella 3
2001
2002
2003
2004 (IP)
Media ponderata del prezzo CIF frontiera comunitaria (EUR/tonnellata)
433
418
397
501
Indice analitico
100
97
92
116
(153)
Per determinare la sottoquotazione dei prezzi la Commissione ha esaminato dati relativi al PI. Per l'industria comunitaria, i prezzi di vendita sono stati quelli praticati ad acquirenti indipendenti, adeguati, all'occorrenza, a livello franco fabbrica, ossia escludendo le spese di trasporto all'interno della Comunità ed eventuali sconti e riduzioni. I prezzi per i diversi tipi di TSS definiti nei questionari sono stati confrontati con i prezzi di vendita praticati dagli esportatori al netto degli sconti e adeguati, ove opportuno, al prezzo CIF frontiera comunitaria con un opportuno adeguamento per i costi di sdoganamento e i costi successivi all'importazione.
(154)
Per il calcolo della media ponderata del margine di sottoquotazione, è stato tenuto conto dei prezzi all'esportazione dei produttori che hanno cooperato e dei dati di Eurostat. Durante il PI, la media ponderata del margine di sottoquotazione è risultata essere del 43 % per la Russia, del 36 % per l'Ucraina, del 22 % per la Romania e del 26 % per la Croazia.
4.5. La situazione dell'industria comunitaria
(155)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 5 del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria comunitaria ha compreso una valutazione di tutti i fattori e indicatori economici in rapporto con la situazione dell'industria comunitaria nel periodo considerato.
(156)
Il volume della produzione ha seguito una tendenza simile a quella del consumo, sebbene il ribasso nel corso degli anni 2002 e 2003 e la ripresa nel corso del PI siano stati meno pronunciati in termini relativi rispetto al ribasso e alla ripresa del consumo nel corso degli stessi periodi. Tra il 2001 ed il 2002, la produzione è scesa del 21 %, passando da 1 495 278 tonnellate nel 2001 a 1 174 414 tonnellate nel 2002. Nel 2003, il volume della produzione ha raggiunto appena i tre quarti di quella del 2001. Tuttavia, in linea con l'aumento della domanda a seguito degli investimenti realizzati nell'industria petrolifera e del gas durante il PI, il volume della produzione ha poi ripreso a salire raggiungendo 1 290 258 tonnellate nel corso del PI.
Tabella 4
2001
2002
2003
2004 (IP)
Produzione in tonnellate
1 495 278
1 174 414
1 126 188
1 290 258
Indice analitico
100
79
75
86
(157)
La capacità di produzione è stata calcolata sulla base delle capacità nominali delle unità di produzione appartenenti all'industria comunitaria, tenendo conto di eventuali interruzioni nella produzione e del fatto che, in alcuni casi, una parte delle capacità è stata utilizzata per altri prodotti fabbricati sulle stesse linee di produzione.
(158)
La capacità di produzione di TSS è rimasta invariata durante il periodo in esame. Tuttavia, i tassi d'utilizzo delle capacità si sono abbassati di 12 punti percentuali (dall'87 % al 75 %), a seguito del calo del volume della produzione. L'aumento dell'utilizzo delle capacità nel corso del PI è una conseguenza dell'aumento del volume della produzione nel corso dello stesso periodo in un contesto di capacità di produzione stabili.
Tabella 5
2001
2002
2003
2004 (IP)
Capacità produttiva (tonnellate)
1 722 350
1 717 919
1 709 605
1 709 078
Indice analitico
100
100
99
99
Utilizzazione degli impianti
87 %
68 %
66 %
75 %
(159)
Per quanto riguarda le scorte va detto che la parte principale della produzione viene realizzata per soddisfare le ordinazioni. Di conseguenza, pur se durante il periodo in questione si è registrato un aumento delle scorte in stock pari al 13 %, si è ritenuto che in questo caso, le scorte non costituissero un indicatore pertinente per valutare il pregiudizio.
Tabella 6
2001
2002
2003
2004 (IP)
Scorte (in tonnellate)
95 032
100 471
90 979
107 521
Indice analitico
100
106
96
113
(160)
Tra il 2001 ed il PI gli investimenti realizzati per la produzione del prodotto simile sono scesi da 66 852 644 EUR a 26 101 700 EUR, e sono stati realizzati al solo scopo di conservare le capacità di produzione al livello attuale, e non allo scopo di aumentare il volume di produzione.
Tabella 7
2001
2002
2003
IP
Investimenti (EUR)
66 852 644
56 581 829
45 518 515
26 101 700
Indice analitico
100
85
68
39
(161)
Si è accertato che le vendite dell'industria comunitaria a clienti collegati sono state effettuate ai prezzi del mercato; di conseguenza si è tenuto conto anche di queste vendite per l'analisi delle vendite e delle quote di mercato dell'industria comunitaria.
(162)
Il volume delle vendite di TSS sul mercato comunitario è passato da 862 054 tonnellate nel 2001 a 725 145 tonnellate nel 2002, con un ribasso del 16 %, per poi calare a 683 985 tonnellate nel 2003, anno in cui secondo l'industria comunitaria il livello della domanda è stato eccezionalmente basso. Nel corso del PI, le vendite hanno segnato una ripresa, raggiungendo 729 555 tonnellate, livello che resta tuttavia sensibilmente inferiore a quello del 2001.
(163)
Mentre il volume globale delle vendite di TSS sul mercato comunitario si è abbassato del 15 % tra il 2001 ed il PI, nello stesso periodo il consumo comunitario è diminuito solo dell'8 %, con una perdita di quota di mercato per l'industria comunitaria pari a 3 punti percentuali. In realtà, la quota di mercato è scesa arretrato dal 40,1 % del 2001 al 36,7 % del PI.
Tabella 8
2001
2002
2003
IP
Vendite nella CE (tonnellate)
862 054
725 145
683 985
729 555
Indice analitico
100
84
79
85
Quota di mercato
40,1 %
39,1 %
36,9 %
36,7 %
(164)
I prezzi medi unitari di vendita dell'industria comunitaria sono aumentati del 10 % nel corso del periodo analizzato, in seguito dell'aumento dei costi delle materie prime che ha avuto conseguenze per tutto il settore.
(165)
Dopo un aumento del 4 % dei prezzi medi, dai 672 EUR del 2001 ai 701 EUR del 2002, i prezzi sono scesi al minimo assoluto di 651 EUR nel 2003, dopodiché sono nuovamente aumentati considerevolmente nel corso del PI per raggiungere 736 EUR.
(166)
Ai fini della produzione di TSS, l'industria comunitaria utilizza come materie prime, a seconda del processo di produzione, ferraglia o billette o lingotti. Le materie prime costituiscono il principale determinante dei costi di produzione dei TSS e incidono direttamente sull'evoluzione del prezzo di vendita. Se nel 2001 e 2002 le materie prime hanno rappresentato il 35 % dei costi di produzione totali dei TSS dell'industria comunitaria, questa quota è passata al 38 % nel 2003 ed al 47 % nel corso del PI.
(167)
Effettivamente è stato riscontrato un forte aumento dei prezzi medi delle materie prime nel 2004, con un conseguente aumento dei prezzi di vendita dell'industria comunitaria e dei prezzi delle importazioni.
Tabella 9
2001
2002
2003
IP
Media ponderata del prezzo (EUR/tonnellata)
672
701
651
736
Indice analitico
100
104
97
110
(168)
Nel corso del periodo analizzato la redditività media ponderata dell'industria comunitaria calcolata sul fatturato netto è fortemente diminuita, passando dal 3 % nel 2001 al - 10 % nel corso del PI. L'evoluzione della redditività non è comunque allineata a quella del valore delle vendite. La redditività del prodotto in questione è stata infatti peggiore nel corso del PI rispetto ai tre anni precedenti, durante i quali le vendite erano aumentate, nel corso del PI, rispetto ai livelli del 2002 e del 2003. Tale tendenza va ricondotta al fatto che l'aumento dei prezzi delle materie prime non ha potuto essere completamente rispecchiata dai prezzi di vendita. L'aumento dei costi delle materie prime non ha infatti potuto essere riversato sui consumatori finali a causa del basso livello dei prezzi delle importazioni in provenienza dai paesi interessati.
Tabella 10
2001
2002
2003
IP
Margine di utile al lordo dell'imposta (I=H/A)
3 %
-9 %
-5 %
-10 %
(169)
Nel corso del PI, l'industria comunitaria ha generato un flusso di cassa negativo di -16 735 140 EUR. Le liquidità dell'industria comunitaria ha raggiunto un livello particolarmente negativo nel 2003, dopodiché la situazione è lievemente migliorata, senza tuttavia ritornare a un livello positivo. Il flusso di cassa ha dovuto essere calcolato sulla base dei profitti netti al lordo delle imposte per il prodotto venduto all'interno e all'esterno della Comunità, profitti positivi nel 2002 (26 milioni di EUR), ma fortemente negativi nel 2003 (- 86 milioni di EUR), il che spiega il forte ribasso del flusso di cassa tra il 2002 ed il 2003. La tendenza del flusso di cassa non ha seguito quella della redditività, poiché gli ammortamenti, tradizionalmente elevati per questo tipo d'industria a forte intensità di capitale, si sono abbassati da 51 795 853 EUR nel 2002 a 48 276 850 EUR nel 2003, per aumentare nuovamente a 58 820 712 EUR nel corso del PI. Tuttavia, il flusso di cassa è restato negativo nel corso del PI.
Tabella 11
2001
2002
2003
IP
Flusso di cassa
68 221 405
83 464 355
-35 612 924
-16 735 140
Indice analitico
100
122
-52
-25
(170)
Il rendimento delle attività nette è stato calcolato esprimendo il profitto netto al lordo delle imposte del prodotto simile venduto all'esterno e all'interno della Comunità in percentuale del valore contabile netto delle immobilizzazioni assegnate al prodotto simile all'esterno e all'interno della Comunità. L'evoluzione negativa di questo indicatore dopo il 2001 si spiega da un lato con il ribasso degli investimenti nel prodotto simile a partire dal 2001 fino al PI, e dall'altro con il fatto che il profitto al lordo delle imposte del prodotto simile venduto all'esterno e all'interno Comunità, ancora positivo nel 2001 e nel 2002, è diventato negativo nel 2003. Sebbene sia migliorato nel corso del PI rispetto al 2003, il rendimento delle attività è stato di - 11 % nel corso del PI. Ai fini del calcolo di tale rendimento, è stato utilizzato il profitto realizzato dall'industria comunitaria sia per le vendite interne che per l'esportazione. Ciò si è reso necessario perché tali attività sono state utilizzate per entrambi i canali di vendita, e una ventilazione è dunque risultata impossibile.
Tabella 12
2001
2002
2003
IP
Rendimento delle attività nette
10 %
6 %
-18 %
-11 %
(171)
Ad eccezione di una società, l'industria comunitaria non ha asserito di avere incontrato problemi per mobilitare capitali ai fini delle proprie attività, né vi sono stati segnali in proposito. Si è dunque concluso che l'industria comunitaria, nella sua totalità, era in grado di mobilitare capitali per le proprie attività per tutto il periodo analizzato.
(172)
L'occupazione nell'industria comunitaria è scesa del 13 % ed il costo del lavoro è diminuito del 9 % nel corso del periodo analizzato.
Tabella 13
2001
2002
2003
IP
Lavoratori dipendenti
6 058
5 424
5 276
5 245
Indice analitico
100
90
87
87
Costo del lavoro (EUR/anno)
275 296 896
251 059 144
244 153 692
249 190 971
Indice analitico
100
91
89
91
(173)
La produttività, calcolata come produzione annuale per lavoratore dipendente, nel corso del PI ha raggiunto lo stesso livello del 2001, dopo un ribasso nel 2002 e nel 2003.
Tabella 14
2001
2002
2003
IP
Produttività (t/dipendente)
247
217
213
246
Indice analitico
100
88
86
100
(174)
Mentre il consumo nella Comunità è sceso dell'8 % tra il 2001 e il PI, il volume delle vendite dell'industria comunitaria ad acquirenti indipendenti è diminuito del 15 %. D'altro canto, la quota di mercato delle importazioni in provenienza dai quattro paesi interessati è aumentata di 7,3 punti di percentuale. Pertanto, le vendite dell'industria comunitaria sono scese molto più rapidamente rispetto alla domanda durante il periodo in esame.
(175)
Quanto all'incidenza dell'entità del margine di dumping effettivo sull'industria comunitaria, questa non può considerarsi trascurabile, dati il volume ed i prezzi delle importazioni originarie del paese in esame.
(176)
Come dimostrato nell'analisi degli indicatori del pregiudizio di cui sopra, la situazione economica e finanziaria dell'industria comunitaria non è migliorata dopo il varo delle misure antidumping sulle importazioni di alcuni tipi del prodotto interessato in provenienza dalla Russia e dalla Romania, nel 1997, nonché dalla Croazia e dall'Ucraina, nel febbraio 2000. Tali indicatori evidenziano inoltre che la Comunità rimane in una situazione fragile e vulnerabile.
4.6. Conclusioni in materia di pregiudizio
(177)
L'analisi degli indicatori di pregiudizio ha evidenziato che la situazione dell'industria comunitaria si è deteriorata in modo significativo dopo il 2001 ed ha toccato il fondo nel 2003. Nel corso del PI, tali indicatori hanno indicato un miglioramento rispetto alla situazione estremamente negativa del 2003. Il miglioramento nel corso del PI può spiegarsi con una migliore situazione globale del mercato ed in particolare con un aumento della domanda di TSS da parte dell'industria petrolifera e del gas. Tuttavia l'industria comunitaria è ancora lontana da un ritorno ai livelli del 2001, prima che aumentassero le importazioni caratterizzate da dumping. A tale riguardo va notato che l'aumento dei prezzi di vendita osservato nel corso del PI è stato insufficiente perfino per attutire interamente l'aumento dei costi delle materie prime, e tanto meno per migliorare la situazione dell'industria comunitaria.
(178)
È vero che, a prima vista, alcuni indicatori del pregiudizio mostrano una situazione stabile (capacità di mobilitare capitali, occupazione) o anche un'evoluzione positiva (prezzi di vendita medi). Tuttavia la maggioranza degli altri indicatori del pregiudizio (redditività, investimenti, produzione, volume delle vendite, ecc.) è risultata chiaramente negativa nel corso del periodo analizzato, pur con un lieve miglioramento nel corso del PI rispetto all'anno precedente. Questo miglioramento non modifica però il quadro d'insieme della situazione, dato che gli indicatori più pertinenti restano negativi.
(179)
Per quanto riguarda l'evoluzione positiva dei prezzi, l'aumento dei prezzi nel corso del PI non può essere attribuito ad un miglioramento della situazione dell'industria comunitaria, ma è piuttosto una semplice conseguenza dell'aumento dei prezzi delle materie prime. Inoltre, i fattori summenzionati che mostrano una stabilità della situazione non riflettono la vera situazione dell'industria comunitaria. Vista l'evoluzione in gran parte negativa degli indicatori relativi al profitto è anzi la stessa vitalità del settore a trovarsi in pericolo se a medio termine, o anche prima, non si porrà rimedio a tale situazione.
(180)
In seguito alla notifica delle conclusioni definitive, alcuni produttori-esportatori hanno sostenuto che l'industria comunitaria non ha subito pregiudizio grave nel corso del PI. Si è sostenuto che in base a dati pubblicamente accessibili l'industria comunitaria si trovava in una situazione finanziaria sana, e che vendite e redditività avevano avuto un andamento positivo nel corso del PI.
(181)
Va notato che effettivamente alcuni produttori comunitari hanno registrato risultati finanziari annuali positivi nel corso del PI, aumentando il volume delle vendite e realizzando risultati proficui. Tuttavia, se è vero che la situazione finanziaria globale di alcuni produttori comunitari è stata favorevole nel corso del PI, un'analisi pertinente alla materia deve basarsi sul rendimento finanziario dell'industria comunitaria relativamente alla produzione e vendita sul mercato comunitario del prodotto simile. Giacché il prodotto simile non rappresenta né la totalità del volume della produzione dell'industria comunitaria, né la totalità delle sue vendite nella Comunità, si è concluso che, nonostante la buona prestazione globale di alcuni produttori comunitari di TSS, vi è effettivamente stato un pregiudizio grave per quanto riguarda il prodotto simile venduto nella Comunità.
(182)
Alla luce delle considerazioni che precedono si conclude che l'industria comunitaria ha subito un pregiudizio grave ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6 del regolamento di base.
5. RAPPORTO DI CAUSALITÀ
5.1. Introduzione
(183)
A norma dell'articolo 3, paragrafi 6 e 7 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se le importazioni in dumping del prodotto in esame originarie del paese interessato abbiano arrecato all'industria comunitaria un pregiudizio di dimensioni tali da potersi definire grave. In questa analisi sono stati esaminati altri fattori noti, oltre alle importazioni in dumping, che nello stesso periodo potrebbero aver causato un pregiudizio all'industria comunitaria, per garantire che l'eventuale pregiudizio arrecato da tali fattori non venga attribuito alle importazioni in questione.
5.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(184)
Le importazioni dai paesi interessati sono aumentate, nel periodo in esame, del 40 % in termini di volume e del 7,3 % in termini di quota di mercato. Allo stesso tempo, i prezzi medi di tali importazioni sono stati inferiori del 32 % ai prezzi medi dell'industria comunitaria nel corso del PI. L'aumento dei prezzi delle importazioni oggetto di un dumping accertato nel corso del PI è semplicemente il riflesso dell'aumento dei costi delle materie prime. Il notevole aumento, in termini di volume, delle importazioni originarie dei quattro paesi in questione e della loro quota di mercato verificatosi durante il periodo esaminato, a prezzi rimasti nettamente al di sotto di quelli dell'industria comunitaria, è coinciso con il deterioramento della situazione finanziaria generale dell'industria comunitaria nello stesso periodo.
(185)
Anche i prezzi unitari dell'industria comunitaria sono aumentati nel corso del periodo analizzato, per la precisione del 10 %. Tuttavia tali prezzi erano depressi e insufficienti perfino ad attutire il forte aumento dei costi delle materie prime, come dimostra il l'alto livello delle perdite sostenute dall'industria comunitaria.
(186)
Sulla base di tali considerazioni appare che le importazioni a prezzi bassi in provenienza dai quattro paesi interessati abbiano svolto un ruolo determinante per il deterioramento della situazione dell'industria comunitaria, rispecchiato in particolare dall'evoluzione insufficiente dei prezzi di vendita nonché dal ribasso della produzione, dei volumi di vendita e delle quote di mercato, dal calo di redditività e dalla contrazione degli investimenti.
5.3. Effetti dovuti ad altri fattori
(187)
Il consumo globale è aumentato del 8 % nel periodo analizzato. Tuttavia, il ribasso del consumo di per se stesso non può essere considerato come la causa determinante della situazione di pregiudizio per l'industria comunitaria, giacché nel corso del periodo analizzato le sue vendite, in termini relativi, sono calate più sensibilmente rispetto al consumo (rispettivamente - 16 % e - 14 % tra il 2001 e la fine del PI). Inoltre si è dimostrato che nel corso del periodo analizzato le importazioni in provenienza dai paesi interessati erano aumentate, conquistando dunque le quote di mercato perse dall'industria comunitaria. Il ribasso del consumo non può dunque essere considerato come una causa sostanziale del pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(188)
Secondo Eurostat e in base alle informazioni raccolte nel corso dell'indagine, i principali paesi da cui provengono i TSS importati sono il Giappone, l'Argentina e gli Stati Uniti.
(189)
Le importazioni in provenienza dal Giappone ammontavano a 52 960 tonnellate nel 2001 e si sono abbassate del 34 % a 34 857 tonnellate nel corso del periodo considerato. La quota di mercato delle importazioni giapponesi del prodotto in questione ammontava al 2,5 % nel 2001, per scendere all'1,8 % nel corso del PI. Le importazioni giapponesi si sono svolte a prezzi almeno doppi rispetto a quelli dell'industria comunitaria. Di conseguenza, non si è ritenuto che le importazioni in provenienza dal Giappone avessero un impatto negativo sulla situazione dell'industria comunitaria.
(190)
Le importazioni in provenienza dall'Argentina sono aumentate del 52 %, passando da 30 962 tonnellate nel 2001 a 46 918 tonnellate nel corso del PI. Dal 2001 al PI, la quota di mercato dell'Argentina è aumentata di un punto di percentuale, passando dall'1,4 % a 2,4 %. Per tutto il periodo considerato, i prezzi delle importazioni in provenienza dall'Argentina sono restate a livello in gran parte superiore a quello dei quattro paesi considerati. Il prezzo CIF medio per tonnellata importata dall'Argentina ammontava a 660 EUR, mentre era di 501 EUR per i quattro paesi interessati. Nell'analisi si è tenuto conto del fatto che un produttore comunitario era collegato ad un produttore esportatore con sede in Argentina. Si è tuttavia dimostrato che i TSS importati da detto produttore comunitario tramite la società collegata in Argentina non rappresentavano né in termini quantitativi né in termini di prezzo un fattore determinante per la situazione pregiudizievole di tale produttore comunitario e dell'industria comunitaria nel suo insieme.
(191)
Per quanto riguarda gli Stati Uniti, le statistiche di Eurostat mostrano che la quota di mercato delle importazioni di TSS in provenienza da questo paese è aumentata dallo 0,6 % nel 2001 all'1,8 % nel corso del PI. I prezzi di vendita medi dei prodotti USA all'inizio del periodo considerato erano di 2 414 EUR per tonnellata, vale a dire quasi quattro volte quelli dell'industria comunitaria; tali prezzi si sono in seguito fortemente abbassati (del 77 %), passando a 797 EUR per tonnellata nel corso del PI, valore attualmente comunque superiore dell'8 % rispetto ai prezzi dell'industria comunitaria. Di conseguenza, nonostante l'aumento delle importazioni in provenienza dagli Stati Uniti, esse non possono essere considerate, visto il loro livello di prezzo, come una causa sostanziale del pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(192)
È stato sostenuto che le importazioni in provenienza dall'Argentina e dagli Stati Uniti sarebbero andate costantemente crescendo dal 2001, che la loro quota di mercato combinata avrebbe superato il 4 % nel corso del PI e che i prezzi americani sarebbero rimasti inferiori a quelli fatturati dai produttori-esportatori di tre dei quattro paesi interessati.
(193)
L'opinione secondo cui i prezzi americani sarebbero stati inferiori a quelli fatturati da tre dei quattro paesi interessati non è corroborata dai fatti. In linea più generale si è concluso che, soprattutto in considerazione del livello elevato dei prezzi, queste importazioni non possono essere considerate come una causa determinante del pregiudizio.
(194)
Un produttore-esportatore ha sostenuto che le attività dell'industria comunitaria riguardano principalmente la produzione e la vendita di categorie di prodotti di alta gamma (tubi OCTG), in concorrenza dunque con le importazioni provenienti da Giappone, Argentina e Stati Uniti. Si è sostenuto che le importazioni in provenienza da questi tre paesi, se sommate, rappresentavano un aumento di quota di mercato di 1,5 punto di percentuale tra il 2001 ed il PI e che andavano a rimpiazzare TSS prodotti dall'industria comunitaria piuttosto che TSS importati dalla Russia e dall'Ucraina.
(195)
È stato fatto notare constata che, pur mettendo l'accento sulla produzione di prodotti di alta gamma, l'industria comunitaria continua a produrre tutti i vari tipi di TSS, compresi i prodotti bassi di gamma, in notevoli quantità. Di fatto i tubi OCTG rappresentano meramente una piccola parte delle attività dell'industria comunitaria, ovvero il 5 % del volume totale e il 7 % del valore totale delle vendite del prodotto simile sul mercato comunitario nel corso del PI. L'aumento della quota di mercato combinata di Giappone, Argentina e Stati Uniti, pari a 1,5 punti percentuali, ovvero dal 4,5 % del 2001 al 6,0 % nel corso del PI, è semmai solo in minima parte ricollegabile alla ben più sostanziosa perdita di quota di mercato, dal 40,1 % a 36,7 %, dell'industria comunitaria nel corso dello stesso periodo. Di conseguenza, l'argomentazione secondo cui le importazioni in provenienza da questi tre paesi hanno causato un importante pregiudizio all'industria comunitaria va respinta.
(196)
Un produttore-esportatore ha sostenuto che i servizi della Commissione avevano omesso di tenere conto dell'impatto delle importazioni di TSS in provenienza dai nuovi Stati membri. Egli sostiene che tali importazioni verso la Comunità, soprattutto dalla Slovacchia, avvenivano a prezzi di dumping pregiudizievoli all'industria comunitaria. Tali importazioni erano state oggetto di diritti antidumping, poi aboliti a seguito dell'allargamento, avvenuto durante il PI. Il produttore-esportatore sostiene inoltre che tali importazioni sono la causa della perdita di quote di mercato da parte dell'industria comunitaria.
(197)
Tuttavia, va notato che il volume delle vendite dell'industria comunitaria e degli altri produttori europei (compresa la Slovacchia) è diminuito rispettivamente di circa 133 000 e 112 000 tonnellate tra il 2001 ed il 2004, mentre, nello stesso tempo, le importazioni in provenienza dai quattro paesi interessati sono aumentate di circa 120 000 tonnellate (13).
(198)
Per quanto riguarda le importazioni dalla Slovacchia precedentemente all'allargamento, non si può affermare che abbiano arrecato pregiudizio all'industria comunitaria tra il 2001 e la data dell'allargamento (il 1o maggio 2004), dato che erano soggette a diritti antidumping che ristabilivano un'equa situazione di concorrenza con l'industria comunitaria. Non si ritiene che un eventuale effetto di tali vendite all'interno dell'UE a 25 dopo il 1o maggio 2004 possa ribaltare le conclusioni in materia di pregiudizio o eliminare il legame di causalità tra le importazioni oggetto di dumping in provenienza dai quattro paesi in causa ed il pregiudizio subito dall'industria comunitaria. In realtà l'analisi delle importazioni del prodotto interessato sul mercato comunitario in provenienza dalla Slovacchia prima e dopo l'allargamento, sulla base dei dati di Eurostat, evidenzia che durante l'anno dell'adesione tali importazioni verso il rimanente mercato comunitario (UE-24) sono aumentate del 7 %, ovvero di 5 911 tonnellate, rispetto all'anno precedente all'adesione. Si tratta di un aumento in volume assai ridotto rispetto all'evoluzione delle importazioni originarie dei quattro paesi interessati.
(199)
Sulla base delle suddette considerazioni si è concluso che la quota di mercato dell'industria comunitaria non è diminuita a causa della concorrenza intracomunitaria.
(200)
Di conseguenza l'argomentazione secondo cui la concorrenza intracomunitaria potrebbe essere la causa della perdita di quote di mercato da parte dell'industria comunitaria è respinta.
(201)
In seguito alla comunicazione delle risultanze definitive, un produttore esportatore ha sostenuto che non si è tenuto conto dei fattori ciclici del mercato dell'acciaio, come impone l'articolo 3, paragrafo 7 del regolamento di base.
(202)
A tale riguardo va notato che tale produttore-esportatore non ha apportato alcun elemento a sostegno della propria osservazione secondo cui il carattere ciclico del mercato dell'acciaio sarebbe la causa della situazione pregiudizievole dell'industria comunitaria. Inoltre va rilevato che il carattere ciclico del mercato dell'acciaio dovrebbe avere un impatto sia sull'industria comunitaria che sui produttori-esportatori. Un ciclo al ribasso del mercato dei TSS, con presunto impatto negativo sullo stato dell'industria comunitaria, dovrebbe quindi sortire il medesimo impatto sul volume delle importazioni di TSS. Il volume delle importazioni in provenienza dai quattro paesi interessati dovrebbe dunque essere diminuito. Tuttavia, come spiegato al considerando (151), il volume cumulativo delle importazioni in provenienza dai quattro paesi interessati è aumentato in ciascun anno compreso tra il 2001 ed il 2004. Di conseguenza non si può ritenere che il carattere ciclico del mercato dell'acciaio sia all'origine del pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(203)
Una società ha osservato che il ribasso del valore del dollaro USA rispetto all'euro tra il 2001 ed il PI avrebbe avuto un impatto sulla situazione dell'industria comunitaria, senza tuttavia apportare prove atte a dimostrare che dette fluttuazioni del tasso di cambio abbiano effettivamente esercitato un'influenza negativa sulla performance economica del settore. In mancanza di qualsiasi prova a sostegno della tesi secondo cui la situazione pregiudizievole dell'industria comunitaria sarebbe stata influenzata da una rivalutazione dell'euro rispetto al dollaro, si è concluso che le fluttuazioni del tasso di cambio non influiscono sul legame di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e la situazione pregiudizievole dell'industria comunitaria. Inoltre, l'analisi dell'industria comunitaria è stata basata sulla performance finanziaria del prodotto simile prodotto e venduto sul mercato comunitario. Visto che la grande maggioranza delle vendite del prodotto simile sul mercato comunitario è stata fatturata in EUR e che anche i principali costi di produzione erano espressi in EUR, le fluttuazioni del tasso di cambio non hanno il alcun caso potuto sortire un impatto significativo sulla situazione pregiudizievole dell'industria comunitaria.
(204)
Alla luce della summenzionata evoluzione dei volumi, del prezzo e delle quote di mercato delle importazioni originarie di altri paesi terzi, si conclude che l'importante pregiudizio subito dall'industria comunitaria non può essere attribuito a tali importazioni.
(205)
Due produttori esportatori hanno sostenuto che il calo della redditività è dovuto all'aumento dei costi delle materie prime e non può dunque essere legato alle importazioni oggetto di un dumping in provenienza dai paesi interessati. Effettivamente, il costo della ferraglia o delle billette, che sono le principali materie prime per la produzione di TSS, è aumentato significativamente nel corso del periodo considerato. I due produttori comunitari in questione hanno dimostrato che tra l'ultimo trimestre del 2003 e l'ultimo trimestre del PI, i prezzi della ferraglia e delle billette erano aumentati rispettivamente del 66 % e del 77 %. Un produttore comunitario ha dimostrato che nell'arco del periodo considerato, dal 2001 al PI, il prezzo della ferraglia è più che raddoppiato, passando da 99 EUR per tonnellata nel 2001 a 253 EUR per tonnellata durante il PI. Un'evoluzione simile ha potuto essere osservata per quanto riguarda il prezzo medio delle billette.
(206)
Tuttavia, il sostanziale pregiudizio subito dall'industria comunitaria non si spiega con l'aumento dei costi delle materie prime di per sé stesso, ma, come spiegato al considerando (168) con il fatto che l'industria comunitaria non è stata in grado di riversare tale aumento dei costi sui consumatori. Effettivamente, a causa delle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati, con una forte sottoquotazione rispetto ai prezzi dell'industria comunitaria, quest'ultima non ha potuto aumentare i prezzi di vendita in misura tale da rispecchiare debitamente l'aumento dei costi delle materie prime.
(207)
A seguito della notifica delle conclusioni definitive, un produttore-esportatore ha sostenuto che fosse sbagliato affermare che la redditività si era abbassata nel corso del periodo d'indagine per il fatto che i produttori comunitari non erano stati in grado, a causa della pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping, di aumentare i loro prezzi a livelli che avrebbero permesso di coprire l'aumento dei costi delle materie prime. Secondo tale società il prezzo delle materie prime (della ferraglia) sarebbe aumentato del 15,8 % nel corso del periodo d'indagine. Essa sostiene che i prezzi delle importazioni oggetto di dumping sono aumentati in misura maggiore rispetto ai costi delle materie prime.
(208)
Tuttavia, come indicato in precedenza, l'indagine ha evidenziato che l'aumento dei costi delle materie prime dei produttori comunitari nel corso del periodo d'indagine era stato molto più elevato del 15,8 % menzionato. Sulla base delle informazioni fornite da alcuni produttori comunitari, si è inoltre osservato che l'aumento dei costi delle materie prime aveva superato l'aumento del prezzo medio ponderato dei tubi e condotti senza saldatura in provenienza dai quattro paesi interessati per tutto il periodo considerato. La spiegazione secondo la quale i produttori comunitari non hanno potuto aumentare i loro prezzi di vendita e rendere le loro vendite proficue a seguito della pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping è dunque confermata.
(209)
Le misure antidumping relative ai prodotti conformi alla definizione originale in vigore dal 1997 per la Romania e la Russia non sono più applicate dal luglio 2004, a titolo di misura prudenziale in relazione al comportamento anticoncorrenziale assunto da alcuni produttori comunitari in passato.
(210)
Alcuni produttori esportatori ed importatori hanno chiesto un'indagine per appurare in quale misura il cartello formato da alcuni produttori europei abbia potuto incidere sulla prestazione globale dell'industria comunitaria.
(211)
A tale riguardo, si è constatato che non vi era nessuna sovrapposizione temporale tra la durata dell'infrazione commessa da alcuni produttori comunitari (dal 1990 al 1995 e, per alcuni prodotti, fino al 1999) ed il periodo (dal 2001 al 2004) al quale si riferisce la presente procedura antidumping. Inoltre l'indagine non ha fatto emergere alcun elemento per affermare che i prezzi dell'industria comunitaria o altri indicatori di pregiudizio siano stati influenzati da un qualsiasi tipo di comportamento anticoncorrenziale. Sulla base di queste osservazioni, ed in mancanza di qualsiasi informazione o indicazione in senso opposto, si può concludere che il cartello formato da alcuni produttori comunitari prima del 2001 non ha avuto alcun impatto sulla situazione pregiudizievole dell'industria comunitaria nel corso del periodo considerato.
(212)
A seguito della notifica delle conclusioni definitive, un produttore-esportatore ha sostenuto che i servizi della Commissione avevano omesso di esaminare i potenziali effetti del ritorno a condizioni normali di concorrenza da parte dell'industria comunitaria dopo lo scioglimento del cartello alla fine del 1999. Si è sostenuto che la sovrapposizione temporale tra la partecipazione al cartello e il periodo oggetto della presente procedura non fosse un fattore pertinente, e che i servizi della Commissione avrebbero erratamente valutato il pregiudizio e il legame di causalità, con un'eventuale violazione dell'articolo 3, paragrafo 7 del regolamento di base.
(213)
Va innanzitutto sottolineato che solo una piccola parte del prodotto in questione, cioè i tubi OCTG (classificati sotto i codici NC 7304210020 e CN 7304291120) è stata oggetto della procedura d'intesa. Nel corso del PI, il volume dei tubi OCTG venduti sul mercato comunitario ha rappresentato appena il 5 % del volume totale delle vendite dell'industria comunitaria.
(214)
Inoltre, l'intervallo di tempo di due anni trascorso tra la fine della partecipazione al cartello e l'inizio del periodo oggetto della valutazione di pregiudizio è sufficiente per un ritorno a normali condizioni di concorrenza per l'industria comunitaria. In ogni caso, la situazione nel corso del PI è stata pregiudizievole.
(215)
Alla luce di quanto sopra, la richiesta è stata respinta.
5.4. Conclusione sul rapporto di causalità
(216)
La contemporaneità tra l'aumento delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati, l'aumento delle quote di mercato e le pratiche si sottoquotazione, da una parte, e il deterioramento della situazione dell'industria comunitaria inducono a concludere che le importazioni oggetto di dumping sono la causa del notevole pregiudizio subito dall'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6 del regolamento di base.
6. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
(217)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se, nonostante le conclusioni relative alle pratiche di dumping causa del pregiudizio, non vi fossero fondati motivi per concludere che non è nell'interesse della Comunità imporre misure in questo caso particolare. È perciò necessario valutare l'impatto di eventuali misure su tutte le parti interessate dal procedimento ed esaminare altresì le conseguenze della mancata adozione di misure.
6.1. Industria comunitaria
(218)
La situazione di pregiudizio dell'industria comunitaria è derivata dalla sua difficoltà a competere con le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping.
(219)
Si ritiene che l'istituzione di misure permetterà all'industria comunitaria di aumentare il volume delle proprie vendite e le quote di mercato, generando in tal modo migliori economie di scala e quindi il livello di profitto necessario per il proseguimento degli investimenti nei propri impianti di produzione.
(220)
Qualora le misure antidumping non vengano istituite, è probabile che la situazione di tale industria continui a deteriorarsi. Essa non sarebbe in grado di investire in nuove capacità di produzione né di competere efficacemente con le importazioni provenienti dai paesi terzi. Alcune società saranno costrette a cessare la produzione e a licenziare i loro dipendenti. Si conclude pertanto che l'istituzione di misure antidumping è nell'interesse dell'industria comunitaria.
(221)
Un produttore comunitario non denunciante, collegato ad un produttore-esportatore in Romania, ha sostenuto che i produttori comunitari lavorerebbero già a piena capacità di produzione e non sarebbero in grado di soddisfare la forte domanda di TSS sul mercato comunitario e nei paesi terzi. Tale società ritiene che l'instaurazione di diritti condurrebbe a carenze di offerta sul mercato comunitario. Tuttavia, come precisato più su, l'indagine ha dimostrato che per tutto il periodo considerato l'industria comunitaria aveva importanti capacità di produzione non utilizzate, che potrebbero essere utilizzate per fabbricare il prodotto in questione in modo da soddisfare la richiesta di TSS da parte del mercato comunitario.
(222)
È stato inoltre sostenuto che l'instaurazione di misure risulterebbe in una limitazione della concorrenza sul mercato comunitario. Va notato che, come indicato al considerando (139), oltre ai produttori denuncianti, esistono molti diversi produttori importanti del prodotto interessato nei nuovi Stati membri. Il numero di produttori nella Comunità è ritenuto sufficientemente elevato per garantire la concorrenza su questo mercato, anche in caso d'instaurazione di misure antidumping. Inoltre, come indicato ai considerando (188)-(195) anche produttori di ulteriori paesi terzi (ad esempio gli Stati Uniti) entrano in concorrenza con l'industria comunitaria con prodotti e prezzi simili. Di conseguenza si ritiene che l'instaurazione di misure non influisca sull'offerta di TSS, né limiti la concorrenza sul mercato comunitario.
6.2. Interesse degli importatori non collegati
(223)
Per quanto riguarda gli importatori, solo tre importatori indipendenti hanno risposto al questionario, e di conseguenza è stata svolta una visita di verifica presso due di essi. Un quarto importatore indipendente ha accettato una visita di verifica in una fase ulteriore della procedura. I volumi del prodotto in questione importati da detti quattro importatori hanno rappresentato l'8 % delle importazioni totali della Comunità ed il 3 % del consumo comunitario.
(224)
Alla luce del fatto che la maggioranza delle importazioni di TSS nella Comunità avviene tramite importatori collegati con produttori-esportatori, e che meno della metà delle importazioni arrivano sul mercato comunitario tramite importatori indipendenti, le importazioni dei quattro importatori indipendenti possono essere considerate rappresentative di tutti gli altri importatori indipendenti.
(225)
Per uno degli importatori, le importazioni del prodotto in questione hanno rappresentato il 22 % delle proprie importazioni totali di TSS ed il valore corrispondente delle vendite ha rappresentato il 3 % del proprio fatturato totale nel corso del PI. Durante il PI le vendite in questione sono state altamente proficue. Tenendo conto del fatto che la maggioranza dei fornitori di questa società risiede nella Comunità o in paesi che non interessati dall'instaurazione di diritti antidumping, l'impatto di tali diritti non può essere considerato significativo.
(226)
Un secondo importatore, la cui attività principale consisteva nell'importare e trasformare TSS, ha importato la totalità dei TSS dai paesi interessati, in particolare dalla Russia. Una parte minore di tali importazioni riguardava I cosiddetti «tubi certificati». Si presume dunque che l'instaurazione di diritti sulle importazioni originarie dalla Russia avrà un impatto negativo sull'attività globale ed in particolare sulla redditività di questa società. Tuttavia, giacché attualmente oltre a detto importatore esiste un solo altro fornitore di TSS certificati nella Comunità, è molto probabile che un eventuale aumento dei prezzi dovuto all'instaurazione di un dazio antidumping su questo prodotto possa riversato sul consumatore finale. Inoltre la società in questione sarebbe in grado di realizzare almeno una parte degli acquisti presso un fornitore locale nella Comunità, o di rimpiazzare parte dei propri acquisti con prodotti diversi dal prodotto in questione.
(227)
Gli altri due importatori cooperanti il cui volume di importazioni rappresentava a sua volta una parte minore del volume totale delle importazioni del prodotto interessato nel corso del PI non si considerano interessati dall'instaurazione di diritti.
(228)
Per le suddette ragioni si ritiene che l'instaurazione di misure antidumping influirà sugli importatori in vari modi a seconda della loro situazione individuale. Si può dunque concludere che l'instaurazione di misure potrebbe effettivamente influire in maniera negativa sulla situazione finanziaria di alcuni importatori. Tuttavia, in media, tale incidenza non dovrebbe avere un impatto finanziario significativo sulla situazione finanziaria globale degli importatori.
6.3. Interesse degli utilizzatori
(229)
Nessun utilizzatore del prodotto in questione ha risposto al questionario inviato dalla Commissione. Tuttavia, l'indagine ha evidenziato che i TSS vengono utilizzati principalmente da imprese edili e da società petrolifere. In base alle informazioni disponibili, i TSS vengono usati per progetti più vasti (caldaie, condutture, lavori di costruzione) di cui costituiscono solo una parte limitata. Di conseguenza, si è concluso che con tutta probabilità l'instaurazione di misure antidumping sui TSS non avrebbe alcun impatto significativo sui costi a carico di tali utilizzatori, il che potrebbe del resto spiegare la mancata cooperazione degli stessi alla presente procedura.
(230)
Tenuto conto di quanto precede, e in mancanza di qualsiasi altro elemento o di qualsiasi reazione da parte delle organizzazioni di consumatori, si conclude che l'impatto delle misure proposte sui consumatori sarà probabilmente marginale.
(231)
In considerazione di quanto precede, si conclude che l'interesse della Comunità non fornisce motivi validi e convincenti per non instaurare misure compensative.
7. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(232)
Per evitare che le importazioni in dumping causino un ulteriore pregiudizio, si considera opportuno adottare misure antidumping.
(233)
Le misure dovrebbero essere di entità sufficiente ad eliminare il pregiudizio causato da tali importazioni senza, tuttavia, superare il margine di dumping accertato. Nel calcolare l'aliquota del dazio necessaria ad eliminare gli effetti pregiudizievoli del dumping, si è ritenuto che le misure dovessero essere tali da consentire all'industria comunitaria di coprire i costi di produzione e di ottenere complessivamente un utile al lordo delle imposte pari a quello che potrebbe essere ragionevolmente realizzato da un'azienda di questo tipo operante nel settore in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni in dumping, sulle vendite del prodotto simile nella Comunità. Tenendo conto del livello medio di redditività ottenuto dall'industria comunitaria nell'anno 2001, si è ritenuto che un margine di profitto del 3 % sul fatturato poteva essere considerato un livello minimo appropriato, che l'industria comunitaria avrebbe potuto ragionevolmente raggiungere in assenza di dumping pregiudizievole. Il livello dell'aumento dei prezzi necessario è stato quindi determinato in base al confronto tra la media ponderata dei prezzi all'importazione, utilizzata per calcolare la sottoquotazione dei prezzi, e i prezzi non pregiudizievoli dei prodotti venduti dall'industria comunitaria sul mercato comunitario. Il prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto sottraendo dal prezzo di vendita dell'industria comunitaria la media dei suoi effettivi margini di utile e aggiungendo il summenzionato margine di profitto del 6,5 %. Le differenze risultanti da tale confronto sono state espresse in percentuale del valore totale all'importazione CIF.
7.2. Misure definitive
(234)
Alla luce delle considerazioni suesposte, a norma dell'articolo 9 del regolamento di base si ritiene che sulle importazioni del prodotto in questione debbano essere istituiti dazi antidumping provvisori al livello dei margini di dumping e di pregiudizio più bassi, in conformità della «regola del dazio inferiore».
(235)
Dato che il livello necessario per eliminare il pregiudizio è superiore al margine di dumping accertato, le misure provvisorie devono basarsi su quest'ultimo valore. I margini di dumping residui sono stati fissati, per ciascun paese, al livello della società con il margine individuale più elevato.
(236)
Le aliquote del dazio proposte, espresse in percentuale del prezzo CIF alla frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono le seguenti:
Paese
Società
Aliquota del dazio (%)
Croazia
Tutte le società
29,8 %
Romania
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
Tutte le altre società
17,8 %
Russia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
Tutte le altre società
35,8 %
Ucraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
Tutte le altre società
25,7 %
(237)
I dazi compensativi specificati per ciascuna società nel presente regolamento sono stati stabiliti in base alle risultanze dell'inchiesta suesposta e riflettono pertanto la situazione constatata in tale ambito per quanto riguarda le suddette società. Tali aliquote (diversamente dal dazio unico per l'intero paese, applicabile a «tutte le altre imprese») si applicano quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e realizzati dalle imprese, ovvero dalle specifiche persone giuridiche delle quali viene fatta menzione. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società la cui denominazione non sia citata specificamente nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle menzionate, non possono beneficiare di tali dazi e devono essere assoggettati ai dazi applicabili a «tutte le altre società».
(238)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad es. in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (14) complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione degli eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite per l'esportazione collegati ad es. al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se del caso, il regolamento verrà modificato aggiornando l'elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali. Al fine di garantire un'adeguata applicazione del dazio antidumping, il livello del margine residuo dovrebbe essere applicato non solo agli esportatori che non hanno collaborato ma anche alle società che non hanno effettuato esportazioni durante il PI. Queste ultime, tuttavia, se soddisfano i requisiti dell'articolo 11, paragrafo 4, secondo comma del regolamento di base, sono invitate a presentare una richiesta di riesame ai sensi di tale articolo affinché la loro situazione sia esaminata individualmente.
(239)
L'identificazione della soglia CEV carbonio da parte delle autorità doganali alla frontiera della Comunità può essere effettuata indirettamente tramite la verifica degli undici codici NC sotto i quali è classificato il prodotto in questione. Per tutto il periodo considerato, il 99,9 % della totalità di importazioni del prodotto in questione riguardava TSS con una soglia CEV carbonio inferiore al limite di 0,86. Di conseguenza, si è concluso che tutti i TSS importati dai paesi interessati sotto gli undici codici NC debbano essere considerati come facenti parte della categoria del prodotto in questione, ad eccezione dei casi assai rari in cui l'importatore è in grado di dimostrare che la soglia CEV carbonio dei beni importati supera il valore di 0,86.
7.3. Domanda di esenzione
(240)
Un importatore che ha importato nella Comunità i cosiddetti «TSS certificati» ha chiesto di essere esentato dall'applicazione del dazio antidumping. Tale società non ha però fornito alcuna ragione atta a giustificare la concessione di una simile esenzione individuale. Si noti che l'importatore in questione ha importato TSS soggetti a dumping arrecante pregiudizio all'industria comunitaria, e che di conseguenza, non vi è nessuna ragione per concedere un'esenzione individuale. Inoltre si ritiene che esentare detto importatore del dazio antidumping potrebbe comportare un rischio elevato di elusione della misura. In effetti, visto che i tubi certificati possono essere utilizzati anche per applicazioni varie, non esistono sufficienti garanzie del fatto che le importazioni in questione vengano utilizzate solo per lavori edili in Italia.
7.4. Richiesta di sospensione parziale
(241)
Dopo la notifica delle conclusioni definitive, un importatore ha chiesto una sospensione parziale dei diritti per una durata di nove mesi (rinnovabile per un nuovo periodo di dodici mesi) su alcune importazioni del prodotto in questione, prodotte dal produttore-esportatore russo Tmk, classificate sotto il codice NC 7304 39 92 e certificate dal ministero italiano del lavoro per un utilizzo in lavori pubblici di costruzione in Italia.
(242)
Tale importatore ha sostenuto che una sospensione parziale sarebbe giustificata nell'interesse della Comunità, ai sensi dell'articolo 14, paragrafo 4 del regolamento di base. Tale importatore ha segnalato che senza questa sospensione parziale della misura, egli cesserebbe di importare tubi certificati e di conseguenza in Italia rimarrebbe un'unica società che produce TSS certificati, con conseguente situazione di monopolio.
(243)
L'importatore sostiene che la sospensione parziale della misura non arrecherebbe alcun pregiudizio all'unico produttore comunitario, il cui volume di produzione di TSS certificati a suo parere copre approssimativamente appena i due terzi della domanda annuale di TSS certificati in Italia. L'importatore sostiene inoltre che una sospensione parziale della misura potrebbe essere facilmente controllata dalle dogane italiane tramite una semplice verifica dei documenti di certificazione che devono essere presentati alla dogana per ciascuna operazione d'importazione.
(244)
Per quanto riguarda l'argomentazione secondo cui una sospensione non parziale della misura creerebbe una situazione di monopolio sul mercato comunitario, va notato che, mentre nel corso del PI esistevano due produttori italiani di TSS certificati, dalla fine 2005 ne è rimasto uno solo. Tuttavia è dimostrabile che nel corso del PI le importazioni di tubi certificati oggetto di dumping in provenienza dalla Russia hanno sottoquotato i prezzi dei tubi certificati prodotti dall'industria comunitaria in misura tale che i produttori comunitari non sono più stati in grado di concorrere con dette importazioni oggetto di dumping, dovendo quindi cessare o fortemente ridurre la loro produzione di TSS certificati. Se il fatto che sul mercato comunitario rimane un unico produttore comunitario di TSS certificati è effettivamente la conseguenza delle importazioni in dumping di TSS certificati dalla Russia, l'argomentazione secondo cui una sospensione parziale dei diritti non arrecherebbe alcun pregiudizio all'industria comunitaria deve essere respinta. Al contrario, l'instaurazione di diritti dovrebbe condurre ad una maggiore concorrenza ed al rientro sul mercato comunitario di altri produttori comunitari di tubi certificati.
(245)
Pur ammettendo che il controllo di una sospensione parziale potrebbe in linea di principio essere assicurato dalle autorità doganali italiane, anche la richiesta di sospensione parziale deve essere respinta per le ragioni opposte alla richiesta d'esenzione di cui al considerando (240). Accordare una sospensione parziale della misura ad un importatore individuale comporterebbe infatti un rischio elevato di elusione della misura, poiché i TSS certificati importati da tale società potrebbero servire a fini diversi dai lavori nel settore edilizio in Italia.
7.5. Impegni
(246)
Il medesimo importatore ha proposto l'accettazione di un impegno da parte del produttore-esportatore suo fornitore. L'impegno fisserebbe un limite quantitativo al volume delle importazioni, al di sotto del quale tali importazioni non sarebbero sottoposte al dazio antidumping. L'importatore ha sostenuto che le importazioni fino a questo limite massimo quantitativo sarebbero utilizzate unicamente per lavori pubblici nel settore edilizio in Italia. Pertanto, tali importazioni non causerebbero pregiudizio all'industria comunitaria. Inoltre vi sarebbe un'offerta insufficiente di TSS certificati nella Comunità. Tuttavia va notato che ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 1 del regolamento di base, gli impegni possono essere proposti solo dai produttori-esportatori, e non invece dagli importatori. La domanda è dunque respinta.
(247)
Dopo essere stati informati correttamente dei fatti e delle considerazioni essenziali sulla base delle quali si intende raccomandare l'instaurazione di misure antidumping definitive, la maggioranza dei produttori-esportatori dei paesi interessati ha offerto impegni di modifica dei prezzo ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 1 del regolamento di base.
(248)
Tuttavia, il prodotto in questione è caratterizzato da un numero considerevole di tipi di prodotto con determinate caratteristiche non facilmente distinguibili all'atto dell'importazione. Queste circostanze rendono praticamente impossibile stabilire, per ciascun tipo di prodotto, prezzi minimi significativi che la Commissione e le autorità degli Stati membri, in occasione dell'importazione, possano opportunamente controllare. Inoltre il prodotto in questione in questi ultimi anni ha subito notevoli variazioni dei prezzi e non è adatto ad un impegno di prezzo fisso per un periodo prolungato.L'instabilità dei prezzi si spiega con l'instabilità dei prezzi delle materie prime, ovvero le billette, i lingotti e la ferraglia d'acciaio, che costituiscono componenti essenziali ma fluttuanti del costo di produzione. Indicizzando i prezzi minimi d'importazione sul prezzo di una delle materie prime sarebbe necessario stabilire diverse formule di indicizzazione a seconda del gruppo di sottoprodotti, rendendo estremamente complessa la determinazione dei parametri delle formule di indicizzazione ed il controllo degli impegni.
(249)
Inoltre si ricorda che in passato sono stati accettati impegni per alcuni prodotti conformi alla definizione del prodotto di cui alla presente indagine. Gli impegni basati sul principio secondo cui i prezzi per gruppo di prodotto rientrerebbero nella struttura dei prezzi in vigore nella Comunità sono risultati assai difficili da controllare da parte della Commissione, o non sono riusciti nell'intento di fare risalire i prezzi a livelli non pregiudizievoli e tali da di ristabilire condizioni di concorrenza equa sul mercato comunitario (15).
(250)
Inoltre, in un certo numero di casi, la classificazione del prodotto proposta non era sufficientemente dettagliata per permettere una verifica adeguata, o il livello dei prezzi proposto non permetteva di eliminare il dumping pregiudizievole.
(251)
In considerazione di quanto precede, in particolare delle difficoltà che pone il controllo dei diversi prezzi minimi all'importazione, si ritiene che in linea di principio gli impegni non siano praticabili. Tuttavia, tenendo conto della prossima adesione della Romania alla Comunità, la durata delle misure nei confronti di questo paese sarà limitata nel tempo. Di conseguenza, il rischio di elusione dei prezzi minimi all'importazione da parte degli esportatori rumeni è limitato, come del resto l'eventualità di significative mutazioni dei prezzi. Di conseguenza la Commissione, tramite la sua decisione 2006/441/CE, del 23 giugno 2006 (16), che accetta un impegno offerto in relazione al procedimento antidumping riguardante le importazioni di taluni tubi di ferro o di acciaio non legati, originari, tra l'altro, della Romania, ha accettato l'impegno proposto dai produttori esportatori rumeni. I motivi che hanno indotto la Commissione ad accettare l'impegno sono illustrati in tale decisione. La Commissione riconosce che l'offerta di impegni elimina gli effetti pregiudizievoli del dumping e limita in misura sufficiente il rischio di elusione.
(252)
Per consentire alla Commissione ed alle autorità doganali di verificare efficacemente il rispetto degli impegni da parte delle imprese, al momento della richiesta all'autorità doganale d'immissione in libera pratica in conformità dell'impegno, l'esenzione dai dazi è subordinata i) alla presentazione di una fattura d'impegno, ovvero una fattura commerciale che contiene almeno le informazioni e la dichiarazione riprodotta in allegato; ii) al fatto che le merci siano prodotte, spedite e fatturate direttamente da dette società al primo cliente indipendente nella Comunità; e iii) al fatto che le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente alla descrizione riportata sulla fattura d'impegno. Qualora tali condizioni non siano soddisfatte, al momento dell'accettazione della dichiarazione d'immissione in libera pratica verrà imposto il tasso di dazio antidumping applicabile.
(253)
Qualora la Commissione, ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 9 del regolamento di base, ritiri la propria accettazione di un impegno a seguito della violazione dello stesso in relazione a transazioni particolari e dichiari non conformi le fatture corrispondenti, al momento dell'accettazione della dichiarazione d'immissione in libera pratica nasce un'obbligazione doganale.
(254)
Gli importatori devono essere consapevoli del fatto che un'obbligazione doganale può sorgere, a titolo di rischio commerciale normale, al momento dell'accettazione della dichiarazione d'immissione in libera pratica, come descritto dai considerando (252) e (253) anche se un impegno proposto dal fabbricante dal quale acquistano direttamente o indirettamente la merce è stato accettato dalla Commissione.
(255)
A norma dell'articolo 14, paragrafo 7 del regolamento di base, ogniqualvolta le autorità doganali accertino che vi sono indicazioni di una violazione dell'impegno, devono informarne immediatamente la Commissione.
(256)
Per i motivi elencati qui sopra gli impegni offerti dai produttori-esportatori rumeni sono dunque giudicati accettabili dalla Commissione, e le società interessate sono state informate dei fatti, delle considerazioni e degli obblighi essenziali sulla base dei quali sono stati accettati. Per contro, per i motivi elencati qui sopra, gli impegni offerti dai produttori esportatori russi ed ucraini non sono accettabili.
(257)
Va osservato che in caso di violazione, di revoca o di sospetta violazione dell'impegno, può essere imposto un dazio antidumping, a norma dell'articolo 8, paragrafi 9 e 10 del regolamento di base.
7.6. Conclusione riguardante i due riesami intermedi e le misure esistenti
(258)
Si ricorda che, come citato al considerando (3) due riesami intermedi sono stati avviati dalla Commissione di propria iniziativa al fine di consentire qualsiasi modifica o abrogazione necessaria delle misure antidumping definitive sulle importazioni della categoria di prodotto originaria dalla Croazia, dalla Romania, dalla Russia e dall'Ucraina.
(259)
Sulla base delle conclusioni della presente indagine, dovrebbero essere imposte misure sulle importazioni di TSS come definiti al considerando (17) provenienti dalla Croazia, dalla Romania, dalla Russia e dall'Ucraina. Giacché la definizione del prodotto in questione di cui alla sezione 2.1 copre anche il prodotto sottoposto alle misure già esistenti, non occorrerebbe proseguire l'applicazione delle misure imposte sulla categoria di prodotto originaria dal regolamento (CE) n. 2320/97 e dal regolamento (CE) n. 348/2000. Di conseguenza, questi regolamenti nella versione modificata dovrebbero essere abrogati.
(260)
Al contempo è opportuno chiudere i due riesami intermedi summenzionati nonché il riesame intermedio e il riesame in previsione della scadenza delle misure lanciati nel novembre 2002, di cui alla sezione 1.2.
(261)
Inoltre, il regolamento (CE) n. 1866/2005 che proroga la sospensione parziale dei dazi sulla categoria di prodotto originaria proveniente dalla Croazia e dall'Ucraina diviene obsoleto a seguito dell'abrogazione del regolamento (CE) n. 348/2000,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tubi senza saldature, di ferro o di acciaio, di sezione circolare, con un diametro esterno non superiore a 406,4 mm e un valore equivalente di carbonio (Carbon Equivalent Value, CEV) non superiore a 0,86 secondo la formula e analisi chimica dell'Istituto internazionale della saldatura (International Institute of Welding, IIW) (17), rientranti nei codici NC ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ed ex 7304 59 93 (18) (codici TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 e 7304599320) e originari della Croazia, Romania, Russia e Ucraina.
L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto CIF franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti fabbricati dalle società sottoelencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Croazia
Tutte le società
29,8 %
Romania
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
A738
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
A739
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
A740
Tutte le altre società
17,8 %
A999
Russia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
A741
Tutte le altre società
35,8 %
A999
Ucraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
A742
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
A744
Tutte le altre società
25,7 %
A999
In deroga alle disposizioni del primo comma, il dazio antidumping definitivo non si applica alle importazioni immesse in libera pratica a norma dell'articolo 2.
Se non altrimenti specificato, le disposizioni in vigore relative ai dazi doganali restano valide.
Articolo 2
1. Le importazioni dichiarate per l'immissione in libera pratica e fatturate dalle società che hanno offerto impegni accettati dalla Commissione, società elencate nella decisione 2006/441/CE del 23 giugno 2006 (19), periodicamente modificata, sono esenti dal dazio antidumping istituito dall'articolo 1, a condizione che:
-
siano prodotte, spedite e fatturate direttamente da tali aziende al primo acquirente indipendente nella Comunità; e
-
tali importazioni siano accompagnate da una fattura corrispondente all'impegno, che è una fattura commerciale contenente almeno gli elementi e la dichiarazione di cui all'allegato del presente regolamento; e
-
le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente alla descrizione riportata sulla fattura corrispondente all'impegno.
2. L'obbligazione doganale sorge al momento dell'accettazione della dichiarazione di immissione in pratica:
-
dal momento che si stabilisce, per quanto riguarda le importazioni descritte nel paragrafo 1, che una o più delle condizioni enumerate in detto paragrafo non sono state soddisfatte; o
-
quando la Commissione ritira la sua accettazione dell'impegno, ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 9 del regolamento di base, tramite un regolamento o una decisione che si riferisce a transazioni particolari e dichiara invalide le pertinenti fatture corrispondenti all'impegno.
Articolo 3
Sono abrogati il regolamento (CE) n. 2320/97 e il regolamento (CE) n. 348/2000.
Articolo 4
Sono conclusi i riesami intermedi delle misure antidumping applicabili alle importazioni di taluni tubi di ferro o di acciai non legati, originari, tra l'altro, della Russia e della Romania, nonché della Croazia e dell'Ucraina, iniziati nel marzo 2005.
Sono conclusi il riesame intermedio e il riesame in previsione della scadenza, iniziati nel novembre 2002, il cui svolgimento era confermato dal considerando (20) del regolamento (CE) n. 1322/2004.
Articolo 5
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 27 giugno 2006.