32005R2187
L 349/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2187/2005 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2005 година
за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,
като взе предвид предложението на Комисията (1),
като взе предвид становището на Европейския парламент (2),
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с членове 2 и 4 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (3) Съветът приема, вземайки предвид дадените научни, технически и икономически съвети, нужните мерки от Съюза да гарантира такава експлоатация на живите морските ресурси, че да се създадат устойчиви икономически, социални и свързани с морската околна среда условия. В тази връзка Съветът може да приеме мерки, които да намалят смъртността на рибните ресурси при риболов и неблагоприятното въздействие на риболовните дейности върху околната среда.
(2)
Присъединяването на Общността към Конвенцията за риболов и опазване на живите морски ресурси в Балтийско море и прилежащите зони, както е поправката според протокола от Конференцията на представителите на страните участнички в Конвенцията (наричана по-нататък „Конвенцията от Гданск“), бе одобрено с Решение 83/414/ЕИО (4).
(3)
От своето създаване с Конвенцията от Гданск Международната комисия по риболова при Балтийско море (МКРБМ) е приела пакет от мерки за запазването и управлението на рибните ресурси в Балтийско море. Тя уведоми договарящите страни за някои изисквания, за да могат те да установят нужните технически мерки.
(4)
За Общността е уместно да въведе в сила такива изисквания. Тъй като, обаче, (МКРБМ) може би ще бъде заместена от двустранно сътрудничество с Руската федерация, правилата на Общността не е нужно стриктно да следват приетите изисквания, а по-скоро следва да се търсят начини да се изгражда пълна и последователна система от технически мерки, която да се основава на съществуващите закони за водите, за които има възможност за опростяване в случаи където съществуващата система от правила е ненужно обременена с детайли и/или не може да бъде оправдано използвана за запазването на ресурсите.
(5)
Регламент (ЕО) № 88/98 (5) установи определени технически мерки за опазването на рибните ресурси във водите на Балтийско море, проливите Белти и Оресунд.
(6)
Прилагането на Регламент (ЕО) № 88/98 доведе до установяването на някои недостатъци в него, които доведоха до проблеми при неговото прилагане и изпълнение и които следва да бъдат коригирани особено при дефинирането на определени видове риба, както и нужният процент на рибен улов в зависимост от различните видове размери на окото на мрежите, също географските зони, когато се използват различни риболовни уреди.
(7)
Начинът на изчисление на процентите при целевите видове риба, както и други видове риба следва да бъде определен.
(8)
Минималният размер на всеки рибен вид следва да бъде определен, като се отчита изборът на размер на окото на мрежата на риболовния уред, който може да бъде използван за дадения вид.
(9)
Научна информация установява, че когато се ловят морски змиорки с тралове има страничен улов към основния, състоящ се от млада риба треска. Риболовът на змиорки с подвижни риболовни уреди поради тази причина следва да бъде забранен.
(10)
Заливът на Рига е уникална и чувствителна морска екосистема, която изисква специални мерки, за да се гарантира продължителна експлоатация на ресурсите му и да се намали отрицателния ефект от риболовните дейности. Поради това член 21 от Акта за присъединяване от 2003 г. предвижда Съветът да измени Регламент (ЕО) № 88/98 преди датата на въвеждане в действие с оглед на това да се приемат нужните мерки за запазване на видовете в залива на Рига.
(11)
С цел да се контролира риболовната дейност, достъпът до залива на Рига следва да е обект на специални разрешителни за риболов, както е в Регламент (ЕО) № 1627/94 от 27 юни 1994 г. за установяване на общите разпоредби за специалните разрешителни за риболов (6).
(12)
Научна информация посочва, че за риба треска риболовните уреди, спуснати на вода без отвор за разкритие и при нормална ромбоидна плетка на мрежата, нейната торба и удълженията отзад са по-малко способни на селекция, отколкото при разкритие тип BACOMA или пък където плетката на мрежата на торбата и удълженията са обърнати на 90°. С тази цел не е уместно да се допуска в границите на водите под отговорността на Общността, както и за съдове собственост на Общността, използването на риболовни средства, спуснати на вода от кораба, които нямат разкритие тип BACOMA или на които мрежата на торбата и удълженията и не са обърнати на 90°, когато обектът на риболов е риба треска.
(13)
Регламент (ЕО) № 1434/98 (7) установи условия, при които риби от вида на херинга могат да бъдат вадени с промишлени цели, различни от директна консумация от човека.
(14)
С цел улесняване сложните правила на Регламент (ЕО) № 1434/98 условията, които са съответни за условията на Балтийско море, следва да бъдат заменени от общите условия за смесени улови в регламента. Регламент (ЕО) № 1434/98 следва да бъде съответно изменен.
(15)
Мерките, необходими за изпълнение на настоящия регламент, следва да са в съответствие с Решение 1999/468/EО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на процедурите за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (8).
(16)
Поправките на приложение I и към допълнения 1 и 2 към приложение II към настоящия регламент също следва да са в съответствие с Решение 1999/468/ЕО.
(17)
Поради броя и важността на измененията, които следва да се извършат в правилата на Регламент (ЕО) № 88/98, той следва да бъде отменен и заменен с нов текст,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет и приложно поле
Настоящият регламент постановява техническите мерки за опазване при улов и разтоварване на рибни ресурси в морските води под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки и разположени в географските местонахождения специфицирани в приложение I.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„подвижно оборудване“ означава всяко риболовно средство, което изисква при улова на риба активно преместване на риболовните средства, включително средства, теглени от кораба, и обграждащи средства;
i)
„трал“ е подвижно риболовно средство, теглено от един или повече риболовни кораби и състоящо се от мрежа, която има тяло с конусовидна или пирамидална форма (тяло на трала), затворена в своя край от торба на мрежата;
ii)
„олекотен бим трал“ означава риболовно средство с тралова мрежа, отворена хоризонтално посредством стоманена или дървена тръбна рамка, наречена бимс, и мрежи, снабдени с вериги, влачени по дъното, верижни покрития или верижни плъзгачи - цялото съоръжение се провлачва по дъното от риболовния кораб;
iii)
„датски гриб“ (датски сейнер) означава риболовно средство, което обгражда рибата и бива провлачвано от кораба, управлявано от рибарският съд чрез две дълги въжета- грибни въжета, проектирани така, че да довеждат големи количества риба към отвора на гриба. Това риболовно средство се състои от мрежа, която е подобна на тази на дънния трал по вид и размер, състои се от две големи крила, тяло и торба на мрежата;
iv)
„драги“ означава риболовно средство, което е мрежа или метален кош, монтирани на рамки с различни форми и размер, долната част на които има стъргало (сито), което понякога може да е със зъбци;
v)
„гъргър“ е ограждаща риболовна мрежа, която се състои от мрежа, чието дъно е теглено или посредством затягащо въже на гъргъра, което минава през определен брой халки заедно с граундроупа, като така позволява мрежата да бъде свивана и затваряна;
б)
„неподвижно оборудване“ означава кое да е риболовно средство, което при риболовна операция не изисква движение и включва хрилни мрежи, заплитащи мрежи, тройни мрежи, мрежи-капани, парагади, кюпове и даляни. Мрежите могат да се състоят от една или повече отделни мрежи, които са стъкмени с горни, дънни и свързващи въжета и могат да бъдат оборудвани с котвени, плаващи и навигационни механизми;
i)
„хрилни мрежи“ и „оплитащи мрежи“ означават риболовни средства, съставени от отделни мрежи, които се държат във водата вертикално посредством поплавъци и тежести. Те улавят живи морски ресурси чрез оплитане или улавяне в мрежа;
ii)
„тройна мрежа“ е риболовно средство, което е изработено от две или повече мрежи, които се пускат заедно на едно носово въже и се държат вертикално във водата чрез поплавъци или тежести;
iii)
„парагади“ е определен брой свързани въдици, които са или положени на дъното, или плават по течението, всяка от които носи кукички със заложена стръв;
в)
„кука“ е извита, заострена в края стоманена форма, обикновено имаща шип;
г)
„време на потапяне“ е периодът от първото спускане на мрежите във водата до момента, в който те са напълно прибрани на борда на риболовния кораб;
д)
„мрежи с квадратна плетка“ означава конструкция на мрежа, при която двата набора на успоредните линии, формиращи се от прътите на плетката, са така поставени, че единият набор е успореден на дългата ос на мрежата, другият е под прави ъгли спрямо тази ос;
е)
„торба на мрежата“ означава последните 8 метра от трала, които имат или цилиндрична форма, тоест еднаква обиколка във всяка част, или заострена форма;
ж)
„укрепваща торба“ означава мрежа оформена цилиндрично, изцяло обгръщаща торбата на мрежата и която може да бъде закрепвана към нея на интервали от време;
з)
„задно въже“ означава най-задното въже, прикрепено към торбата на мрежата, измервано, когато мрежите са опъвани по дължина;
и)
„подемно въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба, ако има такава, и прикрепено посредством примки или халки;
й)
„опасващо въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба и което е прикрепено към тях;
к)
„чепаре“ е мрежа, пристегната вътре в подвижна мрежа по такъв начин, че позволява на улова да преминава от предната към задната част на мрежата, но ограничава въможността и да се връща обратно;
л)
„поплавък на торбата“ означава плаваща единица, прикрепена към торбата на мрежата;
м)
„въже на поплавъка“ е въжето, свързващо поплавъка на торбата към тази част на риболовното средство, която е маркирана;
н)
„удължение“ се нарича онази част на трала, която не се стеснява и има цилиндрична форма, тоест има същата обиколка като торбата на трала, прикрепена или продължение на тази торба.
ГЛАВА II
МРЕЖИ И УСЛОВИЯ ЗА ТЯХНОТО ИЗПОЛЗВАНЕ
РАЗДЕЛ I
Видове, които са обект на риболов
Член 3
Видове, които са обект на риболов и минимален размер на плетката на мрежите
1. За всеки от подучастъците, изброени в приложение I, допустимите размери на плетката на мрежите за всеки отделен рибен вид е, както е дефинирано в приложение II, когато се извършва риболов с тралове, датски сейнери и подобни средства, и както е дефинирано в приложение III, когато се лови риба с хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи. Никоя част от средствата или мрежите не може да има размер на плетката по-малък от най- малкия размер при всеки вид мрежи според размера им.
2. Минималният процент от видовете за риболов сред живите морски ресурси, уловени на борда на кораба за всеки географско подучастък и всеки вид мрежа според размера, е указано в приложение II и приложение III.
3. По време на всяко пътуване с цел риболов, когато на борда има драги, задържането и улова на борда на какво да е количество живи морски ресурси е забранено освен ако поне 85 % от живото тегло не се състои от мекотели и/или Furcellaria lumbricalis.
4. Използването, в рамките на подучастъка, на хрилни мрежи и оплитащи мрежи, които имат размер на плетката по-малък от указания в приложение III, е забранено.
5. Използването, в рамките на подучастъка, на тройни мрежи с размер на плетката в тази част на мрежата, където плетката е с най-голям размер, неотговарящи на никоя от категориите, указани в приложение III, освен ако размерът на плетката в частта на мрежата, имаща най-малък размер, е по-малък от 16 mm е забранено. Ако размерът на плетката при мрежи с по-малка плетка е под 16 mm, всички мрежи с размер над 16 mm отговарят на категориите, указани в приложение III.
6. За всяко пътуване с цел риболов разтоварване на риба е забранено, когато уловът е според подучастъците, изброени в приложение I, и когато е задържан на борда, не съответства с условията, указани в приложение II и приложение III.
Член 4
Изчисление на процента на видовете риба за улов
1. Процентът на видовете за улов, както са посочени в приложение II и приложение III, се изчислява като пропорцията на живо тегло на всички видове, изброени в приложение II и приложение III, които също са задържани на борда след разтоварване или сортиране.
2. Процентът на видовете за улов и други видове се получава от събирането на всички количества от задържаните на борда определени видове риба и други видове, изброени в приложение II и III.
3. Количествата от видове, изброени в приложения II и III, които са били претоварени от риболовен кораб, се вземат предвид, когато се изчислява процентът на определените за съответния кораб видове.
4. Процентите на видовете за риболов могат да бъдат изчислени въз основа на един или повече уловени представители на дадените видове.
РАЗДЕЛ II
Подвижно оборудване
Член 5
Устройство на риболовните средства
1. Никое средство няма да бъде използвано, ако възпрепятства или по друг начин намалява размера на мрежата при торбата.
2. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено да се прикрепя към външната долна половина на торбата на подвижната мрежа всякакъв вид платно, мрежа или друг материал, който би имал за цел да предотврати или намали носенето. Такива материали се прикрепват само към предните или страничните краища на торбата.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато се лови риба с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по- малък от 90 mm, е позволено да се прикачват към външната страна на торбата укрепващи торби. Размера на плетката на торбата е поне два пъти по-голям от този на опашката и в никой случай по- малък от 80 mm.
Укрепваща торба може да се прикрепя за следните части:
а)
в предния ѝ край;
б)
в задния ѝ край; или
в)
по окръжността между задната и предната част.
Укрепващата торба може да бъде стягана:
а)
по окръжността на торбата и удължението на мрежата около един ред от дупки на мрежата или
б)
надлъжно по един ред дупки на мрежата.
4. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено:
а)
използването на подвижни риболовни средства, еднопосочна мрежа или чепаре. Чепарето може да бъде прикрепено или вътре в торбата, или пред нея. Условията, определящи минималния размер на плетката в приложение II, не се отнасят до чепарета. Разстоянието от точката на прикрепяне в предната част до задната част на торбата на мрежата е поне три пъти дължината на чепарето;
б)
да се прикрепя към външната страна на опашката сензор, който да определя размера на улова;
в)
да се използват опасващи въжета и подемни въжета, прикрепени към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 90 mm;
г)
да се използва едно подемно въже прикрепено към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката 90 mm или над 90 mm;
д)
да се прикрепят плувки на двата странични канта на мрежата на торбата;
е)
да се използва задно, стягащо въже прикрепено отвън на торбата. Разстоянието между задното стягащо въже и въжето на торбата е еквивалентно на или по-малко от 50 cm.
Член 6
Специфични забранени конструкции
Използването на следните се забранява:
а)
всяка торба на трал, при която броя на мрежи с еднакъв размер около обиколката на торбата се увеличава от предния към задния край;
б)
всяко удължение, при което обиколката в някоя точка е по-малка от обиколката на най-предния край на торбата към която удължението е закрепено;
в)
всяка торба с размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm при мрежи, чиито плетки не са ромбоидни или правоъгълни;
г)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на отвора, равен или по-голям от 90 mm, имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на накрайника, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
д)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на плетката, равен или по-голям от 90 mm имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на торбата, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
е)
всяка торба, където дължината на горната половина не е приблизително равна на дължината на опънатата и долна половина.
Член 7
Избор на риболов на треска с трал
Комисията, въз основа на информацията получена от Научния, Техническия и Икономическия комитет за риболов, представя не по-късно от септември 2007 г. оценка на избора на подвижни средства утвърдени като подходящи за риболов на треска.
РАЗДЕЛ III
Неподвижно оборудване
Член 8
Размери и време на потапяне
1. Там, където имаме риболов с хрилни мрежи, оплитащи мрежи или тройни мрежи, използването на повече от 9 km мрежи за кораби с габаритна дължина до 12 m и 21 km мрежи за кораби с габаритна дължина повече от 12 m се забранява.
2. Времето за потапяне на мрежите, определено в параграф 1, не надвишава 48 часа.
3. Чрез дерогация от параграф 2 времето на потапяне на мрежите, определено в параграф 1, когато се лови риба под ледена покривка, не е ограничено.
Член 9
Ограничения на плаващи мрежи
1. От 1 януари 2008 г. се забранява на всеки кораб да носи на борда или да използва за риболов плаващи мрежи.
2. През 2006 г. и 2007 г. кораб може да държи на кораба си или да използва за риболов плаващи мрежи само ако има разрешение за това от компетентните органи на държавата-членка на флага.
3. През 2006 г. и 2007 г. максималният брой кораби, които могат да имат разрешение от държава-членка да носят на борда или да използват за риболов плаващи мрежи, не надвишават 40 % и 20 % съответно от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
4. Чрез дерогация от параграф 3 в подучастъци от 25 до 32 максималния брой на корабите, които могат да получат разрешение от държава-членка да имат плаващи мрежи на борда или да ги използват за риболов, не надвишават 40 % от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
5. Държавите-членки съобщават на Комисията до 30 април всяка година списъка на корабите, имащи разрешение да извършват риболовни дейности с плаващи мрежи.
Член 10
Условия, приложими за използването на плаващи мрежи
1. Капитан на риболовен кораб, използващ плаващи мрежи, води корабен дневник, в който ежедневно записва следната информация:
а)
цялата дължина на мрежите на борда на кораба;
б)
цялата дължина на мрежите, използвани за всяка риболовна операция;
в)
количеството, датата и координатите на допълнителен (нежелан) улов на китообразни.
2. Всички риболовни кораби, които използват плаващи мрежи, съхраняват на борда разрешителното, посочено в член 9, параграф 2.
РАЗДЕЛ IV
Общи разпоредби за оборудването и неговото използване
Член 11
Определяне на размера на отворите и дебелината на кордата
Прилага се Регламент (ЕО) № 129/2003 на Комисията от 24 януари 2003 г. за създаване на подробни правила за определяне на размера на отворите и дебелината на кордата на рибарските мрежи (9).
Член 12
Спазване на приложимите проценти за улова
1. Количествата живи морски ресурси, уловени в излишък на позволените проценти, специфицирани в приложения II и III, не могат да бъдат вадени, а се връщат обратно в морето преди всяко изваждане.
2. Независимо от параграф 1, когато и да е по време на риболовно пътуване кораб напуска някоя от групите от подучастъците, изброени в приложения II и III, минималният процент от определените видове за улов, както е в приложения II и III, уловени и задържани на борда от тази географска зона, трябва да бъдат постигнат в рамките на два часа.
Член 13
Условия за използване на риболовните средства
1. Риболовните средства, чието използване е забранено в определена географска зона или по време на определен период, се подреждат настрани, така че да не са готови за използване в забранените зони или по време на забранен период. Резервните средства се подреждат отделно и по такъв начин, че да не са готови за използване.
2. Риболовните средства няма да се считат готови за използване ако:
а)
в случаи на тралове, датски сейнери и подобни с изключение на двойни тралове:
i)
тралните дъски са вързани на вътрешната или външната страна на фалшборда или на галса,
ii)
тралните въжета или вързала са освободени от тралните дъски или тежестите му;
б)
в случаи на двойни тралове тежестите при крилата са разкачени и подредени на друго място;
в)
когато имаме парагади, хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи:
i)
мрежите са подредени под увързано покритие;
ii)
въдиците и куките се съхраняват в затворени кутии;
г)
когато имаме гъргъри, главното или дънното метално въже е освободено от гъргъра.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато е използвано риболовно средство, за което треската (Gadus morhua) е дефинирана като целеви вид в съответствие с приложения II и III, никакъв друг тип средства не се съхраняват на борда на кораба.
ГЛАВА III
МИНИМАЛЕН РАЗМЕР НА РИБАТА ЗА РАЗТОВАРВАНЕ
Член 14
Измерване на рибата
1. Счита се, че рибата няма изисквания размер, ако е по-малка от минималния размер, определен в приложение IV относно подходящите видове и подходящите географски зони.
2. Размерът на рибата се взема от върха на носа, със затворена уста, до края на опашната перка.
Член 15
Задържане на борда на по-малък размер риба
1. Риба с по-малки от указаните размери не трябва да бъде задържана на борда, нито да бъде трансбордирана, вадена, транспортирана, съхранявана, продавана, излагана или предлагана за продажба, а се връща незабавно обратно в морето.
2. Параграф 1 не се прилага за риба, различна от онази, определена в приложение II като вид за риболов с размер на плетка на мрежите „по-малък от 16 mm“ или „16 до 31 mm“, уловена с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 32 mm, или с гъргъри, в случай че тази риба не е сортирана и продавана, излагана или предлагана за продаване за консумация от човека.
ГЛАВА IV
ОГРАНИЧЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ОПРЕДЕЛЕНИ ЗОНИ, ТИПОВЕ РИБОЛОВ ИЛИ ЖИВИ МОРСКИ РЕСУРСИ
Член 16
Забранени райони
Забранено е през годината да се лови риба с какво да е подвижно оборудване в географски зони затворени от последователно свързани ромбоидни линии със следните координати, които ще бъдат измервани според координатна система WGS84:
1.
54°23′ север, 14°35′ изток
2.
54°21′ север, 14°40′ изток
3.
54°17′ север, 14°33′ изток
4.
54°07′ север, 14°25′ изток
5.
54°10′ север, 14°21′ изток
6.
54°14′ север, 14°25′ изток
7.
54°17′ север, 14°17′ изток
8.
54°24′ север, 14°11′ изток
9.
54°27′ север, 14°25′ изток
10.
54°23′ север, 14°35′ изток
Член 17
Ограничения в риболова на сьомга и морска пъстърва
1. Задържането на борда на сьомга (Salmo salar) или морска пъстърва (Salmo trutta) се забранява:
а)
от 1 юни до 15 септември във водите от подучастъци от 22 до 31;
б)
от 15 юни до 30 септември във водите от подучастък 32.
2. Забранените зони по време на закрит сезон надвишават 4 морски мили, измерено от основните граници.
3. Чрез дерогация от параграф 1 задържането на сьомга (Salmo salar) на борда или морска пъстърва (Salmo trutta), уловени с даляни, е разрешено.
Член 18
Ограничения при риболов на змиорка
Задържането на борда на змиорки уловени с някое от подвижните риболовни средства е забранено през годината.
Член 19
Ограничения за разтоварването на смесен улов
1. Смесеният улов се разтоварва само в пристанища и места за разтоварване, където е в действие програма за разтоварване на образци рибни видове, посочени в параграф 2.
2. Държавите-членки гарантират, че правилната програма за разтоварване на екземпляри, която да позволява ефективен контрол на смесен улов, е наистина в действие.
ГЛАВА V
МЕРКИ, СПЕЦИФИЧНИ ЗА ЗАЛИВА НА РИГА
Член 20
Специални разрешителни за риболов
1. За да се извършва риболов в подгрупа 28-1, корабите трябва да притежават специално разрешително за риболов в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1627/94.
2. Държавите-членки гарантират, че корабите, за които се отнася специалното разрешително за риболов по параграф 1, е издадено и включено в списък, съдържащ техните имена и вътрешен регистрационен номер, които са били оповестени чрез Интернет, в уебсайт, адресът на който ще бъде предоставен на Комисията и държавите-членки от всяка държава-членка.
3. Корабите, включени в този списък, трябва да отговарят на следните условия:
а)
пълната мощност на двигателя (kW) на корабите от списъка не надвишава наблюдаваната за всяка държава-членка през годините 2000-2001 в подучастък 28-1; и
б)
мощността на двигателя на кораба не надвишава 221 киловата по което и да е време.
Член 21
Смяна на двигатели или кораби
1. Всеки отделен кораб, включен в списъка, изискван според член 20, параграф 2, може да бъде заменен от друг кораб или кораби, в случай че:
а)
такава замяна не води до увеличаване на общата мощност на двигателя, както е в член 20, параграф 3, буква а), в заинтересованата държава-членка, и
б)
мощността на всеки двигател на заменен кораб да не надвишава 221 kW по което и да е време.
2. Двигателите на всеки отделен кораб, включен в списъка, както е в член 20, параграф 2, могат да бъдат заменени, при условие че:
а)
замяната на двигателя не води до мощност на двигателя надвишаваща 221 kW по кое да е време, и
б)
мощността на заменения двигател не е такава, че замяната да е довела до общо увеличаване на мощността, както е посочено в член 20, параграф 3, буква а) за заинтересованата държава-членка.
Член 22
Забрана за използване на тралове
В подучастък 28-1 риболовът с трал е забранен във води с дълбочина по-малка от 20 m.
ГЛАВА VI
ОБЩИ УСЛОВИЯ
Член 23
Забранени риболовни средства и практики
1. Уловът на живи морски ресурси с методи, включващи използването на експлозиви, отровни или зашеметяващи субстанции, ток или всякакъв вид военни снаряди, е забранено.
2. Продажбата, излагането или предлагането за продажба на живи морски ресурси уловени с методите, посочени в параграф 1, е забранено.
Член 24
Научноизследователска работа
1. Настоящият регламент не се прилага за риболовни операции, провеждани единствено с научноизследователска цел, при условие че:
а)
риболовните дейности се извършват с разрешението и под управлението на заинтересована държава-членка или държави-членки;
б)
държава-членка или държави-членки, в чиито води се провежда такава дейност, се информират предварително за риболовните дейности; и
в)
корабът, извършващ такива риболовни операции, има на борда си пълномощно, издадено от държавата-членка, под чийто флаг плава.
3. Независимо от параграф 1, живите морски ресурси, уловени с целите по параграф 1, не могат да бъдат продавани, съхранявани, излагани или предлагани за продажба, освен ако:
а)
отговарят на минималните размери за разтоварване, изброени в приложение IV, и за ресурси, за които риболовните възможности са определени, такива възможности да не са изразходвани, или
б)
са продадени директно за цели, различни от консумация от човека.
Член 25
Изкуствено възстановяване или заселване
Настоящият регламент не се прилага за операции, провеждани единствено с цел изкуствено възстановяване или заселване на живи морски ресурси, които се провеждат с разрешението на и под контрола на заинтересовани държава-членка или държави-членки. Там, където изкуственото възстановяване или заселване на живи морски ресурси се извършва във водите на друга държава-членка или държави-членки, всички заинтересовани държави-членки се уведомяват предварително.
Член 26
Мерки, предприемани от държави-членки, приложими единствено към кораби, плаващи под техен флаг
1. Държавите-членки могат, с цел опазване и управление на ресурсите или за да намалят ефекта от риболова върху морската екосистема, да предприемат технически мерки за намаляване на риболовните възможности, които:
а)
допълват мерките, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството; или
б)
надвишават минималните изисквания, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството.
2. Мерките, посочени в параграф 1, се прилагат единствено за рибари от заинтересованата държава-членка и са в съответствие с общностното право.
3. Заинтересованата държава-членка уведомява незабавно за такива мерки останалите държави-членки и Комисията.
4. Държавите-членки предоставят на Комисията, при поискване от нейна страна, цялата нужна информация за оценяване дали мерките отговарят на условията, заложени в параграф 1.
5. Ако Комисията заключи, че мерките не съответстват на условията, заложени в параграф 1, тя приема решение, изискващо държава-членка да оттегли или измени мерките си.
Член 27
Научна оценка на типовете оборудване
До 1 януари 2008 г. Комисията гарантира, че научната оценка на въздействието от използването на определени хрилни мрежи, тройни мрежи и оплитащи мрежи върху китообразните видове е извършена и заключенията са представени пред Европейския парламент и Съвета.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 28
Подробни правила за прилагане
Подробни правила за прилагането на настоящия регламент се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 29
Изменения на приложенията
Изменения на приложение I и на допълнения 1 и 2 към приложение II се приемат в съответствие с процедурата по член 30, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 30
Изменения на Регламент (ЕО) № 1434/98
Регламент (ЕО) № 1434/98 се изменя, както следва:
1.
Член 1, параграф 2 се заличава.
2.
Член 2, параграфи 2 и 3 се заличават.
3.
Член 3, параграф 1 се изменя, както следва:
„1. Улови на херинга, направени:
-
в региони 1 и 2 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm, или
-
в регион 3 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 40 mm, или
-
в регион 1, 2 и 3 с каквито и да е риболовни средства, различни от провлачени мрежи,
не се вадят за цели, различни от директна консумация от човека, освен ако не са първо предложени за продажба за директна консумация от човека и не успеят да намерят купувач.“
4.
Член 3, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Но всеки улов на херинга уловен с какво да е риболовно средство в условия определени от член 2 може да бъде изваден с цел различна от директна консумация от човека.“
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 88/98 се отменя.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 88/98 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата за съответствие в приложение V.
Член 32
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2006 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2005 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 2187/2005 DEL CONSIGLIO
del 21 dicembre 2005
relativo alla conservazione delle risorse della pesca attraverso misure tecniche nel Mar Baltico, nei Belt e nell’Øresund che modifica il regolamento (CE) n. 1434/98 e che abroga il regolamento (CE) n. 88/98
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 37,
vista la proposta della Commissione (1),
visto il parere del Parlamento europeo (2),
considerato quanto segue:
(1)
A norma degli articoli 2 e 4 del regolamento (CE) n. 2371/2002 del Consiglio, del 20 dicembre 2002, relativo alla conservazione e allo sfruttamento sostenibile delle risorse della pesca nell’ambito della politica comune della pesca (3), il Consiglio, tenendo conto dei pareri scientifici, tecnici ed economici disponibili, deve stabilire misure comunitarie intese a garantire uno sfruttamento delle risorse acquatiche vive che sia sostenibile dal punto di vista economico, ambientale e sociale. A tal fine il Consiglio può adottare misure tecniche intese a limitare la mortalità alieutica e l’impatto ambientale delle attività di pesca.
(2)
L’adesione della Comunità alla convenzione sulla pesca e sulla conservazione delle risorse biologiche nel Mar Baltico e nei Belt, modificata dal protocollo della conferenza dei rappresentanti degli Stati parti della convenzione (di seguito «convenzione di Danzica»), è stata approvata dalla decisione 83/414/CEE (4).
(3)
Da quando è stata istituita dalla convenzione di Danzica, la Commissione internazionale per la pesca nel Mar Baltico (IBSFC) ha adottato un insieme di misure per la conservazione e la gestione delle risorse della pesca nel Mar Baltico. Essa ha notificato alle parti contraenti alcune raccomandazioni intese a modificare tali misure tecniche.
(4)
È opportuno che la Comunità dia seguito a tali raccomandazioni. Tuttavia, poiché alla IBSFC potrebbe subentrare una cooperazione bilaterale con la Federazione russa, è opportuno che, anziché attenersi strettamente alle suddette raccomandazioni, la normativa comunitaria cerchi di stabilire, sulla base della regolamentazione esistente, un insieme globale e coerente di misure tecniche applicabili nelle acque comunitarie. Laddove le norme vigenti risultino inutilmente particolareggiate e/o non trovino giustificazione nella conservazione delle risorse, è possibile procedere a una semplificazione.
(5)
Il regolamento (CE) n. 88/98 (5) istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca nelle acque del Mar Baltico, dei Belt e dell’Øresund.
(6)
L’applicazione del regolamento (CE) n. 88/98 ha evidenziato alcune carenze in quest’ultimo e conseguenti problemi di applicazione e di attuazione ai quali occorrerebbe porre rimedio, in particolare attraverso la definizione di specie bersaglio e di percentuali di cattura applicabili, per la pesca con determinati attrezzi, in funzione delle varie forcelle di dimensioni di maglia e delle zone geografiche.
(7)
Occorrerebbe definire le modalità di calcolo delle percentuali di specie bersaglio e di altre specie.
(8)
La taglia minima di ciascuna specie dovrebbe essere fissata tenendo conto della selettività della dimensione di maglia dell’attrezzo da pesca che può essere utilizzata per tali specie.
(9)
Dalle informazioni scientifiche disponibili risulta che le attività di pesca dell’anguilla con reti da traino comportano considerevoli catture accessorie di novellame di merluzzo bianco. La pesca dell’anguilla con attrezzi mobili dovrebbe pertanto essere vietata.
(10)
Per garantire lo sfruttamento sostenibile delle risorse e minimizzare l’impatto delle attività di pesca nel golfo di Riga, che costituisce un ecosistema marino unico ed alquanto sensibile, sono necessarie misure speciali. L’articolo 21 dell’atto di adesione del 2003 prevede pertanto che il Consiglio modifichi il regolamento (CE) n. 88/98 anteriormente alla data di adesione, al fine di adottare le necessarie misure di conservazione nel golfo di Riga.
(11)
Ai fini del controllo delle attività di pesca è opportuno subordinare l’accesso al golfo di Riga a permessi di pesca speciali ai sensi del regolamento (CE) n. 1627/94 del Consiglio, del 27 giugno 1994, che stabilisce le disposizioni generali relative ai permessi di pesca speciali (6).
(12)
Dalle informazioni scientifiche risulta che, nel caso del merluzzo bianco, gli attrezzi da traino sprovvisti di finestre di fuga e aventi reti normali con nodo e maglie a losanga nel sacco e nell’avansacco sono meno selettivi di quelli dotati della finestra di tipo «BACOMA» o di quelli in cui le maglie del sacco e dell’avansacco sono ruotate di 90°. È pertanto opportuno non autorizzare, nelle acque comunitarie e per i pescherecci comunitari, l’impiego di attrezzi da traino sprovvisti di finestre di fuga di tipo BACOMA o sprovvisti di maglie del sacco e dell’avansacco ruotate di 90°, nelle attività di pesca in cui il merluzzo bianco costituisca una specie bersaglio.
(13)
Il regolamento (CE) n. 1434/98 (7) precisa le condizioni alle quali è ammesso lo sbarco di aringhe destinate a fini industriali diversi dal consumo umano diretto.
(14)
Al fine di semplificare le norme complesse del regolamento (CE) n. 1434/98, è opportuno che le disposizioni di detto regolamento applicabili al Mar Baltico siano sostituite da disposizioni generali sugli sbarchi non sottoposti a cernita di cui al presente regolamento. È opportuno pertanto modificare di conseguenza il regolamento (CE) n. 1434/98.
(15)
Le misure necessarie per l’attuazione del presente regolamento sono adottate secondo la decisione 1999/468/CE del Consiglio, del 28 giugno 1999, recante modalità per l’esercizio delle competenze di esecuzione conferite alla Commissione (8).
(16)
È opportuno che anche le modifiche dell’allegato I e dell’allegato II, appendici 1 e 2, del presente regolamento siano adottate a norma della decisione 1999/468/CE.
(17)
In considerazione del numero e dell’entità delle modifiche da apportare, è opportuno abrogare il regolamento (CE) n. 88/98 e sostituirlo con un nuovo testo,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
CAPITOLO I
CAMPO DI APPLICAZIONE E DEFINIZIONI
Articolo 1
Oggetto e campo d’applicazione
Il presente regolamento istituisce misure tecniche di conservazione applicabili alla cattura e allo sbarco delle risorse della pesca presenti nelle acque marittime soggette alla sovranità o alla giurisdizione degli Stati membri e situate nella zona geografica specificata nell’allegato I.
Articolo 2
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si applicano le seguenti definizioni:
a)
«attrezzo mobile»: qualsiasi attrezzo da pesca per il quale l’operazione di cattura presuppone un movimento attivo dell’attrezzo, in particolare gli attrezzi da traino e da circuizione;
i)
«rete da traino»: attrezzo che viene trainato attivamente da uno o più pescherecci ed è costituito da una rete avente corpo conico o piramidale (corpo della rete da traino) chiuso sul fondo da un sacco;
ii)
«sfogliara»: attrezzo con rete da traino a bocca fissa mantenuta aperta orizzontalmente da un tubo di acciaio o di legno (asta), armata di catene o di gruppi di catene per la pesca a strascico («ground chain», «chain mat» e «tickler chain») e trainata sul fondo dall’imbarcazione da pesca;
iii)
«sciabica danese»: attrezzo da circuizione e da traino azionato da una barca mediante due lunghi cavi (cavi della sciabica) destinati a convogliare il pesce verso l’apertura della sciabica. La parte di rete dell’attrezzo, di struttura e dimensioni simili a quelle di una rete a strascico, è composta da due lunghi bracci, un corpo e un sacco;
iv)
«draga»: sacco di rete o cesto metallico montato su un’armatura di forma e dimensioni variabili, munito, nella parte inferiore, di un rastrello formato da una lama metallica, talvolta dentata;
v)
«cianciolo»: attrezzo da circuizione costituito da una rete munita sul fondo di un cavo di chiusura che passa attraverso una serie di anelli collegati alla lima da piombo, consentendo la chiusura e il recupero della rete;
b)
«attrezzo passivo»: qualsiasi attrezzo da pesca per il quale l’operazione di cattura non richiede un movimento attivo dell’attrezzo, tra cui reti da imbrocco, reti da posta impiglianti, tramagli, palangari, nasse e trappole; le reti possono essere costituite da una o più reti distinte provviste di lime da sughero, lime da piombo e corde di assemblaggio, nonché di attrezzature di ancoraggio, galleggiamento e navigazione;
i)
«rete da imbrocco» e «rete da posta impigliante»: attrezzo formato da un’unica pezza di rete e mantenuto verticalmente in acqua per mezzo di piombi e galleggianti; esso cattura organismi acquatici vivi che restano ammagliati o impigliati nelle sue maglie;
ii)
«tramaglio»: attrezzo costituito da due o più pezze di rete fissate insieme in parallelo su un’unica ralinga e mantenute verticalmente in acqua per mezzo di piombi e galleggianti;
iii)
«palangaro»: attrezzo formato da una serie di fili collegati, ancorati sul fondo o derivanti, ciascuno dei quali è provvisto di numerosi ami innescati;
c)
«amo»: un pezzo di filo d’acciaio ricurvo e affilato, di solito con un ardiglione;
d)
«tempo di immersione»: l’arco di tempo compreso tra la cala delle reti e il completamento dell’operazione di recupero a bordo;
e)
«pezza di rete a maglia quadrata»: pezza costruita in modo tale che le due serie di linee parallele formate dai lati della maglia siano l’una parallela e l’altra perpendicolare all’asse longitudinale della rete;
f)
«sacco»: gli ultimi 8 metri di una rete da traino avente forma cilindrica, vale a dire la stessa circonferenza in ogni sua parte, o forma conica;
g)
«fodera di rinforzo»: pezza di rete di forma cilindrica che avvolge completamente il sacco di una rete da traino e può essere fissata al sacco ad intervalli regolari;
h)
«cinta posteriore»: l’ultima cinta di rinforzo fissata al sacco, misurata con le maglie stirate nel senso della lunghezza;
i)
«strozzatoio»: pezzo di corda che corre lungo la circonferenza del sacco o dell’eventuale fodera di rinforzo, cui è attaccato mediante nodi o anelli;
j)
«cinta di rinforzo»: pezzo di corda che corre lungo la circonferenza del sacco o della fodera di rinforzo, cui è attaccato;
k)
«enca»: pezza di rete fissata all’interno di una rete mobile in modo da consentire il passaggio delle catture dalla parte anteriore a quella posteriore della rete, limitandone nel contempo le possibilità di ritorno;
l)
«boa del sacco»: galleggiante attaccato al sacco;
m)
«cavo del galleggiante»: cavo che collega la boa del sacco alla parte dell’attrezzo da pesca che deve essere sostenuta o di cui deve essere segnalata la posizione;
n)
«avansacco»: elemento della rete da traino di forma cilindrica, vale a dire la stessa circonferenza del sacco in ogni sua parte, che è attaccato al sacco o che ne costituisce il prolungamento.
CAPITOLO II
RETI E RELATIVE CONDIZIONI DI IMPIEGO
SEZIONE I
Specie bersaglio
Articolo 3
Specie bersaglio e dimensioni minime delle maglie
1. Per ciascuna delle sottodivisioni elencate nell’allegato I, le forcelle di dimensioni di maglia ammissibili per ogni specie bersaglio sono definite nell’allegato II per le attività di pesca praticate con reti da traino, sciabiche danesi e attrezzi analoghi, e nell’allegato III per le attività di pesca praticate con reti da imbrocco, reti da posta impiglianti e tramagli. Nessuna parte degli attrezzi o delle reti ha una dimensione di maglia inferiore alla dimensione di maglia più piccola all’interno di ciascuna forcella di dimensioni di maglia.
2. Negli allegati II e III è fissata la percentuale minima di specie bersaglio tra le risorse acquatiche viventi detenute a bordo per sottodivisione geografica e per forcella di dimensioni di maglia.
3. Nel corso delle bordate nelle quali sono presenti draghe a bordo è vietato conservare a bordo e sbarcare qualsiasi quantitativo di risorse acquatiche viventi, salvo nel caso in cui almeno l’85 % del loro peso vivo sia costituito da molluschi e/o Furcellaria lumbricalis.
4. In una sottodivisione è vietato l’utilizzo di reti da imbrocco o di reti da posta impiglianti con maglie di dimensioni inferiori a quelle indicate nell’allegato III.
5. In una sottodivisione è vietato l’utilizzo di tramagli con la dimensione di maglia nella parte di rete avente le maglie più grandi non corrispondente a una delle categorie stabilite nell’allegato III, a meno che la dimensione di maglia nella parte di rete avente le maglie più piccole sia inferiore a 16 mm. Qualora la dimensione di maglia nella parte di rete avente le maglie più piccole sia inferiore a 16 mm, tutte le maglie aventi una dimensione superiore a 16 mm devono corrispondere a una delle categorie stabilite nell’allegato III.
6. Per ciascuna bordata sono vietati gli sbarchi se le catture effettuate nelle sottodivisioni elencate nell’allegato I e detenute a bordo non soddisfano le pertinenti condizioni previste nell’allegato II o nell’allegato III.
Articolo 4
Calcolo delle percentuali di specie bersaglio
1. Le percentuali di specie bersaglio di cui agli allegati II e III sono calcolate in proporzione al peso vivo di tutte le specie elencate in tali allegati detenute a bordo dopo la cernita oppure sbarcate.
2. La percentuale di specie bersaglio e di altre specie è ottenuta sommando tutti i quantitativi detenuti a bordo di specie bersaglio e di altre specie elencate negli allegati II e III.
3. I quantitativi delle specie elencate negli allegati II e III che sono stati trasbordati da un peschereccio sono presi in considerazione ai fini del calcolo delle percentuali di specie bersaglio per detto peschereccio.
4. Le percentuali di specie bersaglio possono essere calcolate in base a uno o più campioni rappresentativi.
SEZIONE II
Attrezzi mobili
Articolo 5
Struttura degli attrezzi da pesca
1. È vietato l’utilizzo di dispositivi che possano ostruire o ridurre le dimensioni di maglia del sacco.
2. In deroga al paragrafo 1, sulla parte inferiore esterna del sacco di un attrezzo mobile si possono attaccare un telo, una rete o qualsiasi altro materiale destinati a prevenire o a ridurre l’usura. Detti materiali possono essere fissati soltanto sul bordo anteriore e sui bordi laterali del sacco.
3. In deroga al paragrafo 1, nelle attività di pesca praticate con reti da traino, sciabiche danesi o reti analoghe con dimensioni di maglia inferiori a 90 mm, all’esterno del sacco della rete può essere attaccata una fodera di rinforzo. La dimensione di maglia della fodera di rinforzo è pari ad almeno il doppio della dimensione di maglia del sacco e in nessun caso può essere inferiore a 80 mm.
La fodera di rinforzo può essere attaccata nei modi seguenti:
a)
fissata sul bordo anteriore;
b)
fissata sul bordo posteriore; o
c)
lungo la circonferenza tra la parte posteriore e quella anteriore.
La fodera di rinforzo può essere cucita:
a)
lungo la circonferenza del sacco e dell’avansacco su una fila di maglie; o
b)
longitudinalmente su un’unica fila di maglie.
4. In deroga al paragrafo 1:
a)
negli attrezzi mobili si può utilizzare un’enca. L’enca può essere attaccata all’interno del sacco o nella sua parte anteriore. Le disposizioni sulle dimensioni minime delle maglie di cui all’allegato II non si applicano all’enca. La distanza tra il punto di attacco anteriore dell’enca e l’estremità posteriore del sacco deve essere almeno tripla della lunghezza dell’enca;
b)
all’esterno di qualsiasi parte del sacco può essere attaccato un sensore per misurare il volume delle catture;
c)
all’esterno del sacco della rete possono essere attaccati cinte di rinforzo e uno strozzatoio nelle attività di pesca praticate con reti da traino, sciabiche danesi o reti analoghe con dimensioni di maglia inferiori a 90 mm;
d)
all’esterno del sacco della rete può essere attaccato uno strozzatoio nelle attività di pesca praticate con reti da traino, sciabiche danesi o reti analoghe con dimensioni di maglia uguali o superiori a 90 mm;
e)
alle due ralinghe laterali del sacco possono essere attaccati dei galleggianti;
f)
all’esterno del sacco può essere attaccata una cinta posteriore. La distanza tra la cinta posteriore e la sagola di chiusura è uguale o inferiore a 50 cm.
Articolo 6
Strutture specifiche vietate
È vietato l’utilizzo delle seguenti strutture:
a)
sacchi in cui il numero delle maglie di dimensioni uguali intorno a qualunque circonferenza aumenti dall’estremità anteriore a quella posteriore;
b)
avansacchi la cui circonferenza in qualsiasi punto sia inferiore alla circonferenza dell’estremità anteriore del sacco a cui è fissato l’avansacco;
c)
sacchi con maglie di dimensioni uguali o superiori a 32 mm con maglie non a losanga o quadrate;
d)
reti da traino, sciabiche danesi o reti analoghe con dimensioni di maglia uguali o superiori a 90 mm sulle quali sia fissato un sacco, se il sacco suddetto non è cucito sulla parte della rete situata davanti al sacco;
e)
reti da traino, sciabiche danesi o reti analoghe con dimensioni di maglia uguali o superiori a 90 mm aventi una rete con più di 100 maglie a losanga aperte e meno di 40 maglie a losanga aperte su qualsiasi circonferenza del sacco, ad eccezione della giuntura o delle ralinghe;
f)
sacchi la cui metà superiore, tirata, non abbia approssimativamente le dimensioni della metà inferiore, tirata.
Articolo 7
Selettività delle attività di pesca del merluzzo bianco con reti da traino
La Commissione, sulla base del parere del Comitato scientifico, tecnico ed economico per la pesca, presenta al Consiglio, entro settembre 2007, una valutazione sulla selettività degli attrezzi mobili per la pesca del merluzzo bianco in relazione ai quali il merluzzo bianco è riconosciuto specie bersaglio.
SEZIONE III
Attrezzi passivi
Articolo 8
Dimensioni e tempo di immersione
1. Nella pesca con reti da imbrocco, reti da posta impiglianti o tramagli è vietato l’utilizzo di più di 9 km di reti per i pescherecci di lunghezza fuori tutto inferiore o pari a 12 m e più di 21 km di reti per i pescherecci di lunghezza fuori tutto superiore a 12 m.
2. Il tempo di immersione delle reti di cui al paragrafo 1 non deve superare le 48 ore.
3. In deroga al paragrafo 2, non vi è un limite al tempo di immersione delle reti di cui al paragrafo 1 qualora l’attività di pesca si svolga sotto il ghiaccio.
Articolo 9
Restrizioni applicabili alle reti da posta derivanti
1. Dal 1o gennaio 2008 è vietato tenere a bordo reti da posta derivanti o utilizzarle per la pesca.
2. Per il 2006 e 2007 le navi a tale scopo autorizzate dalle autorità competenti dello Stato membro di bandiera possono tenere a bordo reti da posta derivanti o utilizzarle per la pesca.
3. Per il 2006 e il 2007, il numero massimo di navi che può essere autorizzato da uno Stato membro a tenere a bordo o a utilizzare per la pesca reti da posta derivanti non deve superare rispettivamente il 40 % e il 20 % dei pescherecci che hanno utilizzato tali reti nel periodo dal 2001 al 2003.
4. In deroga al paragrafo 3, nelle sottodivisioni 25-32 il numero massimo di navi che può essere autorizzato da uno Stato membro a tenere a bordo o a utilizzare per la pesca reti da posta derivanti non deve superare il 40 % dei pescherecci che hanno utilizzato tali reti nel periodo dal 2001 al 2003.
5. Gli Stati membri comunicano alla Commissione, entro il 30 aprile di ogni anno, l’elenco delle navi autorizzate a pescare con reti da posta derivanti.
Articolo 10
Condizioni applicabili alle reti da posta derivanti
1. I comandanti di pescherecci operanti con reti da posta derivanti tengono un giornale di bordo nel quale registrano giornalmente le seguenti informazioni:
a)
la lunghezza totale delle reti a bordo;
b)
la lunghezza totale delle reti utilizzate per ogni operazione di pesca;
c)
il quantitativo, la data e la posizione delle catture accessorie di cetacei.
2. Tutti i pescherecci operanti con reti da posta derivanti devono tenere a bordo l’autorizzazione di cui all’articolo 9, paragrafo 2.
SEZIONE IV
Disposizioni comuni relative agli attrezzi e al loro utilizzo
Articolo 11
Determinazione della dimensione di maglia e dello spessore del filo ritorto
Si applica il regolamento (CE) n. 129/2003 della Commissione, del 24 gennaio 2003, che fissa norme dettagliate per la misura della dimensione della maglia e dello spessore del filo ritorto delle reti da pesca (9).
Articolo 12
Raggiungimento delle percentuali di cattura
1. I quantitativi catturati di risorse acquatiche viventi eccedenti le percentuali consentite specificate negli allegati II e III non possono essere sbarcati e sono rigettati in mare prima di ogni sbarco.
2. In deroga al paragrafo 1, ogniqualvolta, durante una bordata, una nave lasci uno dei gruppi di sottodivisioni elencati negli allegati II e III, la percentuale minima di specie bersaglio di cui agli allegati II e III, catturate e detenute a bordo, provenienti da detta zona geografica deve essere ottenuta entro due ore.
Articolo 13
Condizioni per l’impiego degli attrezzi da pesca
1. Gli attrezzi il cui impiego è proibito in una zona geografica o durante un periodo determinati devono essere riposti in modo da non essere pronti all’impiego nella zona o nel periodo vietati. Gli attrezzi di riserva devono essere riposti separatamente e in modo che non siano pronti all’impiego.
2. Non si considerano pronti all’impiego:
a)
le reti da traino, sciabiche danesi e attrezzi analoghi, eccetto le cocchie, sempreché:
i)
i divergenti siano fissati sul lato interno o su quello esterno del parapetto o agli archetti;
ii)
i cavi dei divergenti o i bracci siano slacciati dai divergenti o dai pesi;
b)
le cocchie, i cui piombi dell’estremità dei bracci siano slacciati e riposti;
c)
i palangari, le reti da imbrocco, le reti da posta impiglianti e i tramagli, sempreché:
i)
le reti siano riposte e coperte da un telone;
ii)
le lenze e gli ami siano conservati in casse chiuse;
d)
i ciancioli, sempreché il cavo principale o inferiore sia slacciato dal cianciolo.
3. In deroga al paragrafo 1, ove venga utilizzato un attrezzo per il quale il merluzzo bianco (Gadus morhua) è definito quale specie bersaglio a norma degli allegati II o III, non possono essere detenuti a bordo attrezzi di altro tipo.
CAPITOLO III
TAGLIA MINIMA DI SBARCO DEI PESCI
Articolo 14
Misurazione dei pesci
1. Per pesce sotto misura si intende un pesce le cui dimensioni siano inferiori alle dimensioni minime fissate nell’allegato IV per la specie e la zona geografica di cui trattasi.
2. La dimensione di un pesce è misurata dalla punta del muso a bocca chiusa fino all’estremità della pinna caudale.
Articolo 15
Conservazione a bordo di pesci sotto misura
1. I pesci sotto misura non possono essere tenuti a bordo, trasbordati, sbarcati, trasportati, immagazzinati, venduti, esposti o messi in vendita, ma devono essere immediatamente rigettati in mare.
2. Il paragrafo 1 non si applica ai pesci diversi da quelli definiti nell’allegato II quali specie bersaglio per le categorie di dimensioni di maglia «0-15 mm» o «16-31 mm» e catturati con reti da traino, sciabiche danesi o attrezzi analoghi aventi una dimensione di maglia inferiore a 32 mm, o con ciancioli, purché tali pesci non siano sottoposti a cernita e non siano venduti, esposti o messi in vendita per il consumo umano.
CAPITOLO IV
RESTRIZIONI RELATIVE A DETERMINATE ZONE, TIPI DI ATTIVITÀ DI PESCA O RISORSE ACQUATICHE VIVENTI
Articolo 16
Zone di divieto
Durante tutto l’anno è vietata la pesca con qualunque tipo di attrezzo mobile nella zona geografica ottenuta congiungendo successivamente con lossodromie le seguenti coordinate geografiche, misurate conformemente al sistema di coordinate WGS84:
1)
54°23′ N, 14°35′ E
2)
54°21′ N, 14°40′ E
3)
54°17′ N, 14°33′ E
4)
54°07′ N, 14°25′ E
5)
54°10′ N, 14°21′ E
6)
54°14′ N, 14°25′ E
7)
54°17′ N, 14°17′ E
8)
54°24′ N, 14°11′ E
9)
54°27′ N, 14°25′ E
10)
54°23′ N, 14°35′ E
Articolo 17
Restrizioni applicabili alla pesca del salmone e della trota di mare
1. È vietata la conservazione a bordo del salmone (Salmo salar) e della trota di mare (Salmo trutta):
a)
dal 1o giugno al 15 settembre nelle acque delle sottodivisioni da 22 a 31;
b)
dal 15 giugno al 30 settembre nelle acque della sottodivisione 32.
2. La zona di divieto durante la stagione di chiusura delle attività di pesca è situata a una distanza di quattro miglia nautiche dalle linee di base.
3. In deroga al paragrafo 1, è consentita la conservazione a bordo del salmone (Salmo salar) e della trota di mare (Salmo trutta) catturati con reti trappola.
Articolo 18
Restrizioni applicabili alla pesca dell’anguilla
Durante tutto l’anno è vietata la conservazione a bordo di anguille catturate con attrezzi mobili.
Articolo 19
Restrizioni applicabili agli sbarchi non sottoposti a cernita
1. Le catture non sottoposte a cernita sono sbarcate solo nei porti e nei luoghi di sbarco in cui è operativo un programma di campionamento di cui al paragrafo 2.
2. Gli Stati membri assicurano l’istituzione di un programma di campionamento adeguato, che consenta di monitorare efficacemente, per specie, gli sbarchi non sottoposti a cernita.
CAPITOLO V
MISURE SPECIFICHE PER IL GOLFO DI RIGA
Articolo 20
Permesso di pesca speciale
1. Le navi che intendono praticare attività di pesca nella sottodivisione 28-1 devono avere un permesso di pesca speciale rilasciato a norma all’articolo 7 del regolamento (CE) n. 1627/94.
2. Gli Stati membri provvedono affinché le navi in possesso del permesso di pesca speciale di cui al paragrafo 1 siano inserite in un elenco contenente il loro nome e numero di immatricolazione interno, pubblicamente disponibile tramite un sito Internet il cui indirizzo è comunicato da ciascuno Stato membro alla Commissione e agli altri Stati membri.
3. Le navi comprese in tale elenco devono soddisfare i seguenti requisiti:
a)
la potenza motrice totale (kW) delle navi comprese negli elenchi non deve superare quella constatata per ciascuno Stato membro nel periodo 2000-2001 nella sottodivisione 28-1; e
b)
la loro potenza motrice non deve superare, in alcun momento, 221 chilowatt (kW).
Articolo 21
Sostituzione di navi o di motori
1. Qualsiasi nave figurante nell’elenco di cui all’articolo 20, paragrafo 2, può essere sostituita da un’altra nave o da altre navi purché:
a)
la sostituzione non comporti un aumento della potenza motrice totale quale indicata all’articolo 20, paragrafo 3, lettera a), per lo Stato membro interessato; e
b)
la potenza motrice di una nave di sostituzione non sia superiore, in alcun momento, a 221 kW.
2. Un motore di una qualsiasi nave figurante nell’elenco di cui all’articolo 20, paragrafo 2, può essere sostituito purché:
a)
a seguito della sostituzione di un motore la potenza motrice della nave non superi, in alcun momento, 221 kW; e
b)
la potenza del motore di sostituzione non sia tale che la sostituzione comporti un aumento della potenza motrice totale quale indicata all’articolo 20, paragrafo 3, lettera a), per lo Stato membro interessato.
Articolo 22
Divieto di pesca con attrezzi da traino
Nella sottodivisione 28-1 le attività di pesca con attrezzi da traino sono vietate nelle acque aventi profondità inferiore a 20 m.
CAPITOLO VI
DISPOSIZIONI GENERALI
Articolo 23
Attrezzi e pratiche di pesca vietati
1. È vietato catturare risorse acquatiche viventi con metodi che prevedano l’impiego di esplosivi, veleni o narcotici, corrente elettrica o qualsiasi tipo di proiettile.
2. È vietato vendere, esporre o mettere in vendita risorse acquatiche viventi catturate con i metodi di cui al paragrafo 1.
Articolo 24
Ricerca scientifica
1. Il presente regolamento non si applica alle operazioni di pesca effettuate esclusivamente per motivi di ricerca scientifica, purché siano rispettate le seguenti condizioni:
a)
le operazioni di pesca devono essere condotte con il permesso e sotto l’egida dello Stato membro o degli Stati membri interessati;
b)
lo Stato membro o gli Stati membri nelle cui acque ha luogo la ricerca devono essere stati preventivamente informati delle operazioni di pesca; e
c)
la nave che effettua le operazioni di pesca deve tenere a bordo un’autorizzazione rilasciata dallo Stato membro di cui batte bandiera.
2. In deroga al paragrafo 1, le risorse acquatiche viventi catturate per le finalità di cui al paragrafo 1 non possono essere vendute, immagazzinate, esposte o messe in vendita a meno che:
a)
non corrispondano alle taglie minime di sbarco elencate nell’allegato IV, e per le risorse in merito alle quali sono state stabilite possibilità di pesca, tali possibilità non siano esaurite; o
b)
non siano vendute direttamente per scopi diversi dal consumo umano.
Articolo 25
Ripopolamento artificiale e trapianto
Il presente regolamento non si applica alle operazioni di pesca effettuate esclusivamente a fini di ripopolamento artificiale o di trapianto di risorse acquatiche viventi, che siano condotte con il permesso e sotto l’egida dello Stato membro o degli Stati membri interessati. Qualora il ripopolamento artificiale o il trapianto siano effettuati nelle acque di un altro Stato membro o di altri Stati membri, tutti gli Stati membri interessati devono essere informati anticipatamente.
Articolo 26
Misure adottate dagli Stati membri e applicabili esclusivamente ai pescherecci battenti la loro bandiera
1. Gli Stati membri possono adottare, ai fini della conservazione e della gestione degli stock o per ridurre l’impatto delle attività di pesca sull’ecosistema marino, misure tecniche per la limitazione delle possibilità di pesca che:
a)
integrino le misure previste dalla normativa comunitaria in materia di pesca; o
b)
oltrepassino le esigenze minime previste dalla normativa comunitaria in materia di pesca.
2. Le misure di cui al paragrafo 1 si applicano esclusivamente ai pescatori dello Stato membro interessato e sono compatibili con il diritto comunitario.
3. Lo Stato membro interessato comunica senza indugio tali misure agli altri Stati membri e alla Commissione.
4. Gli Stati membri forniscono alla Commissione, su sua richiesta, tutte le informazioni necessarie per valutare la conformità delle misure con le condizioni di cui al paragrafo 1.
5. Qualora si stabilisca che le misure non soddisfano le condizioni di cui al paragrafo 1, la Commissione adotta una decisione con cui chiede allo Stato membro di ritirare o di modificare le misure in questione.
Articolo 27
Valutazione scientifica dei tipi di attrezzi
Entro il 1o gennaio 2008 la Commissione provvede affinché sia effettuata una valutazione scientifica degli effetti che l’impiego, in particolare, di reti da imbrocco, di reti da posta impiglianti e di tramagli ha sui cetacei, e affinché i risultati siano comunicati al Parlamento europeo e al Consiglio.
CAPITOLO VII
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 28
Modalità di applicazione
Le modalità di applicazione del presente regolamento sono adottate secondo la procedura di cui all’articolo 30, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2371/2002.
Articolo 29
Modifiche degli allegati
Le modifiche dell’allegato I e delle appendici 1 e 2 dell’allegato II sono adottate secondo la procedura di cui all’articolo 30, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 2371/2002.
Articolo 30
Modifiche del regolamento (CE) n. 1434/98
Il regolamento (CE) n. 1434/98 è modificato come segue:
1)
all’articolo 1, il paragrafo 2 è soppresso;
2)
all’articolo 2, i paragrafi 2 e 3 sono soppressi;
3)
all’articolo 3, il paragrafo 1 è sostituito dal seguente:
«1. È vietato sbarcare, per fini diversi dal consumo umano diretto, catture di aringhe effettuate:
-
nelle regioni 1 e 2 con reti trainate aventi dimensione minima delle maglie pari o superiore a 32 mm, oppure
-
nella regione 3 con reti trainate aventi dimensione minima delle maglie pari o superiore a 40 mm, oppure
-
nelle regioni 1, 2 o 3 con qualsivoglia attrezzo da pesca diverso dalle reti trainate,
a meno che siano dapprima messe in vendita per consumo umano diretto senza trovare un acquirente.»;
4)
all’articolo 3, il paragrafo 2 è sostituito dal seguente:
«2. Tuttavia, è permesso lo sbarco per fini diversi dal consumo umano diretto di aringhe catturate con qualsivoglia attrezzo da pesca alle condizioni di cui all’articolo 2.»
Articolo 31
Abrogazione
Il regolamento (CE) n. 88/98 è abrogato.
I riferimenti al regolamento abrogato si intendono fatti al presente regolamento e vanno letti secondo la tavola di concordanza di cui all’allegato V.
Articolo 32
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2006.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 21 dicembre 2005.