РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 896/2007 НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на дихидромирценол с произход от Индия
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 11 ноември 2006 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), (наричано по-долу „известие за започване на процедура“) започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на дихидромирценол с произход от Индия.
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната вследствие на жалба, подадена на 29 септември 2006 г., от следните производители от Общността: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. и Sensient Fragrances S.A. (наричани по-долу „жалбоподателите“), представляващи значителен дял, в този случай повече от 25 % от общото производство на дихидромирценол в Общността. В жалбата се съдържат доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за нанасяне на материална щета, произтичаща от него, което бе счетено за достатъчно основание, за да оправдае започването на процедура.
1.2. Заинтересовани страни и проверки на място
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, други известни производители в Общността, производители износители от Индия, вносители и потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и техните асоциации, и представителите на Индия, за започването на разследване. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си в писмена форма и да поискат да се организира изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на определени причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(4)
С оглед на явно големия брой индийски производители износители и вносители в Общността, в известието за започване на процедура бе предвидено изготвянето на представителна извадка, за да се установят дъмпингът и нанесената щета, в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще има необходимост от представителна извадка и ако се окаже, че това е необходимо - да подбере тази извадка, всички индийски производители износители и всички вносители в Общността бяха приканени да се представят на Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедура, основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, за периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. Обаче само двама индийски производители износители и двама вносители на разглеждания продукт в Общността се явиха и предоставиха исканата за извадката информация в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. Затова бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(5)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни и на всички други страни, които пожелаха това, в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура.
(6)
Отговори на въпросника бяха получени от двама индийски производители износители, от четирима производители от Общността на подобен продукт, от двама вносители, несвързани с производителите износители, и от един потребител в Общността.
(7)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащите щети и интереса на Общността, и направи проверки в помещенията на следните компании:
а)
Производители от Общността
-
Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Гранада, Испания;
-
Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Севиля), Испания;
-
Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Мурсия, Испания.
б)
Производители износители от Индия
-
Neeru Enterprises, Рампур;
-
Privi Organics Limited, Мумбай.
1.3. Период на разследване
(8)
Разследването на дъмпинга и нанесената щета обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (наричан по-долу „периода на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, влияещи върху оценката на щетата, обхваща периода от 1 януари 2003 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(9)
Разглежданият продукт е дихидромирценол с чистота 93 тегловни процента или повече, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 2905 22 90.
(10)
Разглежданият продукт е безцветна до бледожълта течност със силен, свеж лимонов цитрусово-флорален и сладък аромат с леки или никакви терпенови оттенъци, разтворима в керосин и алкохол и неразтворима във вода. Принадлежи към семейството на ацикличните терпенови алкохоли. Химичното му име е 2,6-диметилокт-7-ен-2-ол (CAS RN 18479-58-8).
(11)
Типичните приложения на разглеждания продукт са в перилните препарати, ароматите за сапуни и като силна поддържаща нотка в парфюмите с цитрусов аромат и аромат на зелен лимон.
2.2. Подобен продукт
(12)
Разглежданият продукт и дихидромирценолът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия, както и дихидромирценолът, произвеждан и продаван в Общността от производството на Общността, имат едни и същи основни химически и технически характеристики и крайни приложения. Затова бе направено временното заключение, че тези продукти са подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(13)
За да определи нормалната стойност, Комисията първо установи, за всеки от двамата сътрудничещи производители износители, дали техните общи продажби на подобния продукт на вътрешния пазар са представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Общността. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на подобния продукт на вътрешния пазар бяха сметнати за представителни само за една от сътрудничещите фирми, тъй като обемът на продажбите на вътрешния пазар на това дружество надвишава 5 % от общите продажби за износ на разглеждания продукт в Общността.
(14)
След това Комисията определи за това дружество, въз основа на чистотата, видовете подобен продукт, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Общността. За всеки вид бе установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта се считат за достатъчно представителни, когато обемът на продажбите на този вид на вътрешния пазар по време на периода на разследване е бил 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян в Общността. Такъв бе случаят с всички видове на продукта за вътрешния пазар, сравними с видовете за износ в Общността.
(15)
Впоследствие Комисията проучи дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на разглеждания продукт, продавани на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат сметнати за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта.
(16)
Тъй като за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар бяха продадени на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, и тъй като, едновременно с това, среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност по вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, независимо дали тези продажби са били рентабилни, или не.
(17)
За производителя износител, който нямаше представителни продажби на вътрешния пазар на подобния продукт по време на периода на разследване (виж съображение 13 по-горе), нормалната стойност бе определена на базата на цените на вътрешния пазар при обичайни търговски условия на другия производител износител (виж съображения от 14 до 16 по-горе), в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
3.2. Експортна цена
(18)
Всички продажби на двамата сътрудничещи производители износители са били извършени директно към несвързани клиенти в Общността. За тези продажби експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на цените, реално платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти в Общността.
3.3. Сравнение
(19)
Сравнението между нормална стойност и експортна цена бе направено на базата на цени франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, които влияят на сравнимостта на цените. Там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени промени, отразяващи различията в транспортните разходи, разходите за презокеански превоз и застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, отстъпките, комисионите, разходите за кредит и вносните такси.
3.4. Дъмпингов марж
(20)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за двамата сътрудничещи производители износители бе определен на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност по вида на продукта и среднопретеглената експортна цена по вида на продукта, както бяха определени по-горе.
(21)
На тази база временният дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Общността без платено мито, е следният:
Фирма
Временен дъмпингов марж
Neeru Enterprises, Рампур
3,3 %
Privi Organics Limited, Мумбай
7,5 %
(22)
За онези производители износители, които не сътрудничеха, дъмпинговият марж бе определен на базата на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. В този смисъл първо бе определено нивото на сътрудничество. Направеното сравнение между данните на Евростат относно вноса с произход от Индия и обема на износа за Общността, докладван от сътрудничещите производители износители, показа, че нивото на сътрудничество е високо (над 80 %). Следователно и тъй като нямаше признаци, че несътрудничещите фирми извършват дъмпинг на по-ниско ниво, беше сметнато за подходящо да се определи дъмпинговият марж за останалите дружества, които не са сътрудничели на разследването, на нивото на по-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи фирми. Този подход е в съответствие с установената практика на институциите на Общността и бе сметнат за необходим, за да не се предоставя стимул за неоказване на сътрудничество. Следователно остатъчният дъмпингов марж бе изчислен на 7,5 %.
4. ЩЕТА
4.1. Продукция на Общността и производство на Общността
(23)
Вътре в Общността подобният продукт се произвежда от петима производители. Продукцията на тези петима производители от Общността следователно съставлява продукцията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(24)
От тези петима производители общо четирима отговориха на въпросника. Един от отговорилите обаче не подкрепи категорично жалбата, тоест не зае позиция по същата. Следователно тази фирма не може да съставлява част от производството на Общността и съответно да е част от анализа на щетата. Независимо от това, ситуацията на тази фирма бе взета предвид и изследвана като друг фактор за нанасяне на щета в част 5 „Причинна връзка“.
(25)
Тримата останали сътрудничещи производители представляват повече от 40 % от общата продукция на подобния продукт на Общността. Отбелязваме, че един от тях е осъществил значителен внос на дихидромирценол от Индия през периода на разследването. Все пак вносът не е основната му дейност и този внос се счита за направен като реакция на притока на значително подбитите цени на дъмпинговия внос, и по-специално, за да подобри финансовото си състояние и да поддържа собственото си производство на подобния продукт жизнеспособно. Следователно не беше сметнато за уместно да бъде изключен този производител от определянето на производството на Общността.
(26)
Въз основа на това се счита, че тримата производители от Общността, посочени в съображение 25 по-горе, съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. По-долу те ще бъдат наричани „производство на Общността“.
4.2. Определяне на съответния пазар на Общността
(27)
За да се установи дали производството на Общността е претърпяло щета или не и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на производството на Общността, бе проучено дали и до каква степен последващата употреба на производството на Общността на подобния продукт трябва да се вземе предвид в анализа.
(28)
Дихидромирценолът се използва като междинен материал за производството на деривати, като тетрахидромирценол и мирценол, или като съставна част на аромати. В хода на разследването бе установено, че производството на Общността използва определени количества дихидромирценол (около 10 % от общия му производствен обем) вътрешно за горепосочените цели. В този смисъл дихидромирценолът просто е бил прехвърлен без фактура вътре в същата фирма; той не е излязъл на свободния пазар, защото е бил използван от самия производител за по-нататъшна обработка и/или като съставна част на друг продукт. Такива ситуации се наричат „междинно използване“.
(29)
Производството на Общността също така е продавало дихидромирценол на свързани лица в Общността и в трети страни за препродажба или употреба от тези лица. Обаче в хода на разследването бе установено, че тези продажби не могат да се считат за междинни, тоест за продажби на междинния пазар, защото са били направени на пазарни цени и купувачите са имали свободен избор на доставчик. Напротив, те следва да се считат за продажби на свободния пазар.
(30)
Разграничаването между междинния и свободния пазар е уместно при анализа на щетата, защото продуктите, предназначени за междинно използване, тоест за вътрешна употреба от самите производители в конкретния случай, не са изложени на пряката конкуренция на вносителите. За разлика от това производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт.
(31)
За да се представи възможно най-пълна картина на състоянието на производството на Общността, бяха събрани и анализирани данни за цялата дейност с дихидромирценол, а впоследствие бе определено, дали продукцията е била предназначена за междинно използване или за свободния пазар.
(32)
За следните икономически показатели, свързани с производството на Общността, бе установено че всеобхватният анализ и оценката трябва да се фокусират върху ситуацията, преобладаваща на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Общността, пазарен дял, ръст, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и експортен обем и цени.
(33)
По отношение на други икономически показатели обаче въз основа на разследването бе установено, че те могат да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност, свързана с разглеждания продукт. Наистина, производството (както за междинния, така и за свободния пазар), капацитетът, коефициентът на използваемост на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност, независимо от това дали продукцията е предназначена за междинно използване или е продавана на свободния пазар.
(34)
И накрая отбелязваме, че развитието на междинното използване на продукта от производството на Общността бе проучено като друг фактор, влияещ върху щетите, в част 5 „Причинна връзка“, за да се установи дали то е повлияло на състоянието им.
4.3. Потребление на Общността
(35)
Потреблението на Общността бе установено на базата на обемите на собствената продукция на производителите от Общността, предназначена за свободна продажба на пазара на Общността и за междинно използване от тези производители, и на обемите на вноса в Общността по данни на Евростат.
(36)
По отношение на Евростат трябва да се отбележи, че продукти, различни от дихидромирценола, могат да бъдат включени в тази статистика, тъй като дихидромирцеолът е деклариран под код по КН „ex“. Така данни от Евростат бяха сравнени със знанията за пазара на производството на Общността. В резултат вносът от Япония бе изключен, тъй като бе счетено, че той е изцяло съставен от продукти, различни от дихидромирценол, тъй като не е известно този продукт да се произвежда в Япония. За вноса от трети страни, различни от Япония, статистическите данни на Евростат изглежда бяха достатъчно точни (тоест не включваха значителни обеми от продукти, различни от дихидромирценол, което значително би изкривило картината), така че не бяха направени корекции на тези данни за целите на анализа на щетата и причинната връзка.
(37)
През първата част на разглеждания период пазарът на дихидромирценол на Общността е сравнително стабилен. Започва увеличение на потреблението през 2005 г. и през периода на разследване (ПР) то достига ниво с 23 % по-високо от 2003 г., тоест около 4 400 000 килограма.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Потребление (кг)
3 586 447
3 571 795
3 819 904
4 409 093
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
107
123
Източник: проверени отговори на въпросници от производството на Общността, информация, събрана от други производители от Общността, Евростат.
4.4. Внос от разглежданата страна
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданата страна
(38)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Общността се покачва драматично през 2004 г., тоест с повече от 1 600 %. Той допълнително почти се удвоява през 2005 г., преди да забави темп през периода на разследване и да затвори на ниво 2 963 % по-високо в сравнение с началото на разглеждания период, тоест около 760 000 килограма през периода на разследване, сравнено с около 25 000 килограма през 2003 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Внос (кг)
24 900
430 600
751 800
762 600
Индекс: 2003 г. = 100
100
1 729
3 019
3 063
Източник: Евростат.
(39)
Средната вносна цена пада с почти 20 % през 2004 г., увеличава се до първоначалното си ниво през 2005 г. и с 11 % през ПР. Както може да се види от съображения 41 и 42 по-долу, вносните цени са били значително по-ниски от цените на производството на Общността през ПР.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Средна импортна цена (EUR/кг)
3,45
2,79
3,45
3,81
Индекс: 2003 г. = 100
100
81
100
111
Източник: Евростат.
(40)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия се увеличава с почти 17 процентни пункта през разглеждания период, тоест от 0,7 % през 2003 г. до 17,3 % през периода на разследване. Значителен пазарен дял е спечелен през 2004 г., в съответствие с гореописаното рязко увеличаване на обемите на вноса и стабилното потребление на Общността. През периода на разследване, изразено в абсолютни стойности, индийските износители, въпреки увеличението на обемите на продажбите, са намалили пазарния си дял с 2,4 процентни пункта. Имайки предвид обаче, че потреблението на Общността се е увеличило само с 23 % през разглеждания период, очевидно е, че дъмпинговият внос от Индия на пазара на Общността се е увеличил много повече по време на дадения период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазарен дял
0,7 %
12,1 %
19,7 %
17,3 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
1 736
2 835
2 491
Източник: Евростат.
4.4.2. Подбиване на цените
(41)
С цел да се анализира подбиването на цените, вносните цени на сътрудничещите производители износители бяха сравнени с цените на производството на Общността, на базата на среднопретеглени стойности за пряко сравними видове на продукта (на база чистота) през периода на разследване. Цените на производството на Общността бяха коригирани до ниво франко завода и сравнени с вносните цени CIF на границите на Общността, с включено мито. Това сравняване на цените бе направено за сделки на еднакво ниво на търговия, надлежно коригирани, където е необходимо, и след приспадане на рабати и отстъпки.
(42)
Въз основа на цените на сътрудничещите производители износители, установените маржове на подбиване, изразени като процент от цените на производството на Общността, са 5,8 % и 7,4 %.
4.5. Състояние на производството на Общността
(43)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички приложими икономически фактори и индекси, влияещи върху състоянието на производството на Общността.
(44)
Припомняме, че наличието на междинно използване на подобния продукт от производството на Общността следва да се вземе предвид при анализа на щетата. Така определени показатели за щетата бяха проучени при съсредоточаване върху ситуацията, преобладаваща на свободния пазар, докато други такива можеха да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност, свързана с разглеждания продукт (виж съображения от 27 до 34 по-горе).
а) Производство, капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
(45)
Производството в Общността на подобния продукт се е увеличило с 6 % през разглеждания период. По-специално, останало е стабилно през 2004 г., отбелязва слабо увеличение с 2 % през 2005 г. и допълнително с 4 процентни пункта през периода на разследване. Тъй като производственият капацитет е останал стабилен, използваемостта му отбелязва слабо подобрение в съответствие с увеличените производствени обеми. През периода на разследване капацитетът е бил използван на 73 %.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство (кг)
2 212 266
2 210 328
2 265 113
2 350 588
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
102
106
Капацитет (кг)
3 210 000
3 210 000
3 210 000
3 210 000
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
100
100
Използваемост на капацитета
69 %
69 %
71 %
73 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
102
106
Източник: проверени отговори на въпросника.
б) Складови наличности
(46)
Между 2003 г. и периода на разследване има цялостно увеличаване на складовите наличности. Максимумът за 2004 г. съвпада с внезапния спад в продажбите, описан в съображение 47 по-долу. През периода на разследване нивото на складовите наличности е било с 8 % по-високо от това през 2003 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Складови наличности (кг)
118 204
222 907
166 724
127 440
Индекс: 2003 г. = 100
100
189
141
108
Източник: проверени отговори на въпросника.
в) Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
(47)
Продажбите на собствената продукция на производството на Общността на свободния пазар на Общността внезапно спадат със 7 % през 2004 г. През 2005 г. те се възстановяват малко над първоначалното си ниво и се увеличават с 19 процентни пункта през периода на разследване. При все това, имайки предвид увеличеното потребление през 2005 г. и през периода на разследване (виж съображение 37 по-горе), производството на Общността не е укрепило пазарната си позиция. Напротив, тя едва запазва пазарния си дял. Средните продажни цени на продукцията на Общността отразяват развитието на пазара. Те спадат драматично през 2004 г., тоест с 22 %, намаляват допълнително с 10 процентни пункта през 2005 г. и остават относително стабилни през периода на разследване.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Продажби в ЕО (кг)
1 233 633
1 147 959
1 274 430
1 506 740
Индекс: 2003 г. = 100
100
93
103
122
Пазарен дял
34,4 %
32,1 %
33,4 %
34,2 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
93
97
99
Продажна цена (EUR/кг)
4,55
3,55
3,09
3,15
Индекс: 2003 г. = 100
100
78
68
69
Източник: проверени отговори на въпросника.
г) Рентабилност
(48)
Рентабилността на производството на Общността драматично се влошава през разглеждания период. От 12,3 % печалба през 2003 г. производството на Общността на подобния продукт, предназначен за продажба на свободния пазар, носи съществени загуби през 2004 г. в съответствие с гореописания спад в обемите на продажбите и цените. През 2005 г. маржът на загуба се удвоява и през периода на разследване производството на Общността претърпява загуби от почти 17 %.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Марж на печалбата преди данъчно облагане
12,3 %
-7,5 %
-15,8 %
-16,9 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
-60
- 128
- 137
Източник: проверени отговори на въпросника.
д) Инвестиции, възвращаемост на инвестициите, паричен поток и способност за натрупване на капитали
(49)
През разглеждания период инвестициите съществено са намалели, достигайки през периода на разследване само 7 % от нивото им през 2003 г., което е отражение на факта, че производството вече работи със съвременно оборудване. Както може да се види от таблицата под съображение 45 по-горе, не са направени никакви инвестиции в производствените капацитети, въпреки че се очакваше пазарът на дихидромирценол да запази възходящата си тенденция. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба/загуба на производството на Общността и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, се развива в съответствие с маржа на инвестициите и маржа на печалба/загуба. По-конкретно, намалява от 13,7 % през 2003 г. на - 26,9 % през периода на разследване. По същия начин и паричният поток на производството на Общността значително се е влошил. От входящ/положителен паричен поток от около 1 300 000 EUR през 2003 г. се стига до изходящ/отрицателен паричен поток от над 60 000 EUR през периода на разследване. Всички тези показатели ясно потвърждават неспособността на производството на Общността за привличане на капитал.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Инвестиции (EUR)
221 210
44 605
23 435
16 481
Индекс: 2003 г. = 100
100
20
11
7
Възвръщаемост на инвестициите
13,7 %
-7,1 %
-17,3 %
-26,9 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
-52
- 127
- 197
Паричен поток (EUR)
1 328 345
-48 093
164 355
-61 724
Индекс: 2003 г. = 100
100
-4
12
-5
Източник: проверени отговори на въпросника.
е) Ръст
(50)
Производството на Общността запазва пазарния си дял с цената на значителни загуби, придружени, inter alia, от изходящ/отрицателен паричен поток. Така се стига до заключението, че производството на Общността не би могла да се облагодетелства от ръста на пазара.
ж) Заетост, производителност и заплати
(51)
Броят на служителите в производството на Общността, заети с производството на подобния продукт, е намалял въпреки увеличения обем продукция (виж съображение 45 по-горе). През периода на разследване заетостта е с 15 % по-ниска отколкото през 2003 г. Въпреки това общите разходи за труд са се увеличили. По-конкретно, увеличили са се с 13 % през 2004 г., останали са относително стабилни през 2005 г., преди слабо да се влошат през периода на разследване до ниво с 6 % по-високо, отколкото през 2003 г. Всъщност средните разходи за труд са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Това увеличение се дължи на инфлация (около 3 % през 2004 г. и 2005 г. в Испания) и на промени в структурата на заетостта (по-голям дял на квалифицираната работна ръка). Производителността, изразена в продукция на работник на година, се е увеличила с 24 % между 2003 г. и периода на разследване.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Заетост
44,2
43,7
39,8
37,7
Индекс: 2003 г. = 100
100
99
90
85
Разходи за труд (EUR)
1 401 693
1 580 371
1 554 698
1 480 157
Индекс: 2003 г. = 100
100
113
111
106
Средни разходи за труд (EUR)
31 741
36 206
39 033
39 282
Индекс: 2003 г. = 100
100
114
123
124
Производителност (кг на служител)
64 329
65 588
72 904
79 546
Индекс: 2003 г. = 100
100
102
113
124
Източник: проверени отговори на въпросника.
з) Степен на дъмпинга, възстановяване от минал дъмпинг или субсидиране
(52)
Що се отнася до въздействието върху производството на Общността на степента на действителния дъмпингов марж, имайки предвид обема и цените на дъмпинговия внос от разглежданата страна, това въздействие не може да се смята за несъществено.
(53)
Нещо повече, няма показатели, че производството на Общността се възстановява, по време на периода на разследване, от въздействията на някой минал дъмпинг или субсидиране.
4.6. Заключение относно щетата
(54)
По време на разглеждания период дъмпинговият внос на ниска цена от Индия драматично се е увеличил. По отношение на обема, дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава с почти 3 000 % между 2003 г. и периода на разследване. По отношение на пазарния дял, този внос заема повече от 17 % от пазара на дихидромирценол в Общността през периода на разследване, сравнено със само 0,7 % през 2003 г.
(55)
Въпреки че потреблението на Общността на дихидромирценол се е увеличило с 23 % през разглеждания период, производството на Общността през периода на разследване едва успява да достигне същия дял на пазара на Общността като през 2003 г., по-специално благодарение на увеличението в продажбите на продукцията му през 2005 г. и през периода на разследване. Въпреки това, както разкри направеният анализ на икономическите показатели на производството на Общността, това е станало възможно с цената на тежки загуби, спад във възвръщаемостта на инвестициите и изходящ/отрицателен паричен поток. Всъщност, щетата се материализира по-специално в значителен спад на цените на производството на Общността, който има пряко и съществено отрицателно въздействие върху финансовото състояние на тези фирми производители. По-конкретно, цените на производството на Общността падат от 4,55 EUR през 2003 г. на 3,15 EUR през периода на разследване. Този спад не е придружен от каквото и да е съответстващо намаление на производствените разходи. Следователно производството на Общността става губещо през 2004 г. и загубите му от продажбите на дихидромирценол на пазара на Общността допълнително се увеличават през 2005 г. и през периода на разследване, когато приходите от продажби eдва покриват постоянните разходи на производството на Общността. Подобна ситуация без съмнение не може да се поддържа в дългосрочен план.
(56)
Взимайки предвид всички тези фактори, бе направено временно заключение, че производството на Общността е понесло съществена щетата по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(57)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали съществената щета, понесена от производството на Общността, е причинена от дъмпинговия внос на разглеждания продукт. Бяха изследвани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли в същото време да причинят щета на производството на Общността, за да се гарантира, че щетата, която тези други фактори биха могли да причинят, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Ефект от дъмпинговия внос
(58)
Първо, да си припомним, че разследването установи, че дихидромирценолът, внасян от Индия, пряко се конкурира с дихидромирценолът, произвеждан и продаван от производството на Общността, тъй като двата продукта са подобни по отношение на своите основни химически характеристики, взаимозаменяеми са и са разпространявани посредством същите канали за разпространение.
(59)
Значителното увеличаване на обема на дъмпинговия внос от разглежданата страна (почти 3 000 %) и на неговия дял на пазара на Общността (с почти 17 процентни пункта) съвпада с влошаването на финансовото състояние на производството на Общността. Това влошаване включваше, inter alia, спад на ценовото ниво на производството на Общността, водещо като резултат до влошаване на финансовите му резултати през същия период. Дъмпинговият внос подбива цените на производството на Общността със значителни маржове, така че може спокойно да сe заключи, че същият е отговорен за потискането на цените, което е довело до влошаване на финансовото състояние на производството на Общността.
(60)
Една от страните приведе довода, че няколко производителя на разглеждания продукт в Индия са спрели производството на този продукт и по този начин са намалили капацитета на продукцията на разглеждания продукт в Индия. Тази страна заключи, че поради гореизложените причини вносът от Индия не представлява заплаха за нанасяне на щета на производителите от Общността. В тази връзка бе потвърдено от разследването, че някои от производителите, споменати в жалбата, посочена в съображение 2 по-горе, преустановиха своето производство на дихидромирценол през периода на разследване; въпреки това бе установено, че се инсталират нови производствени мощности. Всъщност, поне един нов индийски производител на дихидромирценол се появи през 2005 г. Тази претенция, следователно, следва да бъде отхвърлена.
(61)
С оглед ясно установеното съвпадение по време на притока на дъмпингов внос на цени, значително подбиващи цените на производството на Общността, от една страна, и от друга страна, намаляването на цените и влошеното финансово състояние на производството на Общността, се прави временно заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за ситуацията, носеща вреди за производството на Общността.
5.3. Ефект на други фактори
5.3.1. Дейност на други производители на Общността
(62)
Както бе посочено в съображения от 23 до 26 по-горе, има пет производителя на подобния продукт в Общността; двама от тях не се смятат за съставна част от производството на Общността. Развитието на обема на продажбите и пазарния дял на тези две фирми е анализирано по-долу. За по-голяма поверителност не могат да се разкриват действителни цифри. Затова са дадени само индекси.
(63)
Продажбите в Общността на дихидромирценол, произведен от други производители на Общността, са намалели с 12 % през разглеждания период. Съответстващият пазарен дял е намалял дори още по-съществено, тоест с 28 %, тъй като в същото време пазарът се е разраснал.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Продажби в ЕО (кг)
Индекс: 2003 г. = 100
100
89
88
88
Пазарен дял
Индекс: 2003 г. = 100
100
90
83
72
Източник: информация, събрана от други производители на Общността.
(64)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че дейността на двамата други производители на Общността не е причинило никаква щета на производството на Общността.
5.3.2. Междинно използване от страна на производството на Общността
(65)
Както бе посочено в съображения от 27 до 34 по-горе, дейностите на производството на Общността по отношение на подобния продукт включват, inter alia, междинно използване на този продукт за производството на деривати и/или съставки на парфюми. Както бе допълнително обяснено в гореспоменатите съображения, беше сметнато за уместно да се изключи междинната употреба на производството на Общността от анализа на показателите за щета (където е уместно) и тя да се разследва в други фактори, тоест други възможни причини за щета, понесена от производството на Общността.
(66)
Междинната употреба на производството на Общността слабо се е понижила през разглеждания период. По-конкретно, тя е намаляла с 14 % през 2004 г. и с допълнителни 14 процентни пункта през 2005 г., преди да се увеличи през периода на разследване до около 240 000 килограма, което така или иначе е 5 % по-малко отколкото през 2003 г. Като относителни стойности, междинната употреба представлява около 10 % от общия производствен обем, с изключение на 2005 г., когато е намаляла до 8 %.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Междинно използване (кг)
249 809
215 100
179 954
236 323
Индекс: 2003 г. = 100
100
86
72
95
Източник: проверени отговори на въпросника.
(67)
С оглед на посоченото по-горе и вземайки предвид, че междинната употреба представлява само около 10 % от продукцията на производството на Общността, се стигна до временно заключение, че нейното развитие не би могло реално да допринесе за съществената щета, понесена от производството на Общността.
5.3.3. Износ на производството на Общността
(68)
По отношение на обемите, износът на производството на Общността леко се е подобрил през разглеждания период. Обемът на продажбите за износ се е увеличил с 8 % през 2004 г. и с допълнителни 12 процентни пункта през 2005 г., преди да се понижи през периода на разследване до ниво с 4 % по-високо отколкото през 2003 г. По отношение на единичните цени, от таблицата по-долу може да се види спад с 26 % между 2003 г. и периода на разследване. Трябва обаче да се отбележи, че цената на продажбите за износ се е понижила в по-малка степен в сравнение с цената на продажбите в Общността и като абсолютна стойност тя е останала значително по-висока от втората.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Продажби за износ на продукция от ЕО
(единици)
743 445
803 219
890 242
774 802
Индекс: 2003 г. = 100
100
108
120
104
Цена на продажбите за износ
(EUR/единица)
4,55
4,05
3,57
3,36
Индекс: 2003 г. = 100
100
89
79
74
Източник: проверени отговори на въпросника.
(69)
С оглед на това може да се направи временното заключение, че износът на производството на Общността няма съществен принос в понесената от него значителна щета.
5.3.4. Внос от трети страни
(70)
Проучен бе и вносът от трети страни, различни от Индия. Да припомним, че вносът от Япония, по данни от Евростат, бе изключен по причините, дадени в съображение 36 по-горе. Други корекции на данните от Евростат не бяха извършени за целите на настоящото разследване.
(71)
Както може да се види от долната таблица, обемът на вноса от други трети страни е намалял през разглеждания период. След рязък спад през 2004 г. и 2005 г., през периода на разследване той се е възстановил до ниво с 4 % по-ниско отколкото през 2003 г. Подобно развитие явно съвпада с увеличението на цените на този внос през 2004 г. и 2005 г. и последвалото им понижаване през периода на разследване. Като абсолютна стойност ценовото ниво на вноса от трети страни е останало значително над ценовото ниво на вноса от Индия по време на целия разглеждан период (виж съображение 39 по-горе). Съответстващият дял на вноса от трети страни на пазара на Общността се е развил, в съответствие с обемите му и разрастването на пазара; той е намалял с 22 % между 2003 г. и периода на разследване.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Внос (кг)
935 800
756 200
606 700
895 100
Индекс: 2003 г. = 100
100
81
65
96
Средна вносна цена (EUR/кг)
4,04
4,79
4,75
4,08
Индекс: 2003 г. = 100
100
119
118
101
Пазарен дял
26 %
21 %
16 %
20 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
81
61
78
Източник: Евростат.
(72)
С оглед на посоченото по-горе беше направено заключението, че вносът от трети страни, различни от Индия, не е причинил никаква щета на производството на Общността.
5.3.5. Щетата е самопричинена
(73)
Една от страните изтъкна, че щетата е самопричинена, защото жалбоподателите зависят от вноса на основните суровини, използвани за производството на подобния продукт, и по този начин не са конкурентноспособни на другите производители в Общността, а дори и в глобален мащаб. В това отношение разследването не е установило никакви съществени разлики между източниците и цените на основните суровини, използвани и заплатени от жалбоподателите, и тези, използвани и заплатени от другите производители на Общността, а дори и от сътрудничещите индийски производители, което би оправдало горното твърдение. Това твърдение, следователно, следва да бъде отхвърлено.
5.4. Заключение за причината връзка
(74)
В заключение се потвърждава, че съществената щета, понесена от промишлеността на Общността, която по-специално се характеризира с намаляване на единичните продажни цени, водещо до съществено влошаване на финансовото състояние, е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата страна. Въпреки че междинната употреба и износът може до определена степен да са допринесли за влошаване състоянието на производството на Общността, тяхното развитие не е такова, че да разкъса причинната връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреди за производството на Общността.
(75)
Въз основа на горепосочения анализ, в който съответно бяха разграничени и разделени ефектите на всички известни фактори, които могат да повлияят на състоянието на производството на Общността, от вредния ефект на дъмпинговия внос, потвърждаваме, че тези други фактори, като такива, не променят факта, че нанесените вреди трябва да бъдат приписани на дъмпинговия внос.
(76)
Следователно беше направено временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата страна е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
6.1. Общи забележки
(77)
Комисията проучи дали, въпреки временното заключение за наличието на вреден дъмпинг, съществуват неопровержими причини да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент, въз основа на всички предоставени факти бяха разгледани въздействието на евентуалните мерки върху всички засегнати от процедурата страни, както и последствията, в случай че не се предприемат мерки.
6.2. Интерес на производството на Общността
(78)
Анализът на вредите ясно демонстрира, че производството на Общността е пострадало от дъмпинговия внос. Рязко увеличилият се дъмпингов внос в последните години е причинил силно потискане на цените. Производството на Общността, за да запази пазарната си позиция и обема на продажбите на свободния пазар, което е от решаващо значение за производствените разходи, е принудено да продава на цени, едва покриващи постоянните разходи.
(79)
В този контекст без налагането на мерки производството на Общността не би могло да запази положението си в дългосрочен план. Въпреки че пряко заетите в производството на дихидромирценол са умерен брой, голяма част от негативното въздействие върху заетостта ще е върху една географска област в Испания, където е концентрирана по-голяма част от производството на Общността. Ако се наложат мерки и вносните цени се възстановят на недъмпингово ниво, производството на Общността ще може да се конкурира при честни търговски условия, въз основата на истински сравнителни предимства. Очаква се, че обемите на продажбите на производството на Общността ще се покачат и съответно, производството на Общността ще се облагодетелства от икономията на мащаба. Също така се очаква, че производството на Общността ще оползотвори премахването на потискането на цените, наложено от дъмпинговия внос, за да покачи умерено собствените си продажни цени, тъй като мерките ще отстранят подбиването на цените, установено през периода на разследване. Тези очаквани положителни ефекти на мерките ще позволят на производството на Общността да подобри критичното си финансово състояние.
(80)
Следователно налагането на мерки е несъмнено в интерес на производството на Общността. Неналагането на мерки може да доведе до преустановяване на производството на дихидромирценол или дори до закриване на производствени предприятия в Общността.
6.3. Интерес на потребителите и консуматорите
(81)
Асоциации на консуматорите нито са се представили, нито са предоставили някаква информация в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. Следователно и като се има предвид, че дихидромирценолът се използва само като суровина или компонент в производството на други междинни или крайни продукти (виж съображения 11 и 28 по-горе), анализът бе ограничен до ефекта на мерките върху потребителите. Типичните приложения на дихидромирценолът са в перилните препарати, ароматите за сапуни и в определени парфюми. Така че разглежданите браншове са продуктите за пране и домашна грижа, както и продуктите за красота и лична грижа. Бяха изпратени въпросници на 13 известни потребители на дихидромирценол от Общността и на четири асоциации на ароматите и благоуханията. Комисията помоли, наред с другата информация, запитаните да направят коментари дали налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на Общността и как тези мерки ще им повлияят.
(82)
Бе получен един попълнен въпросник от производител на цяла гама от продукти за пране, домашна и лична грижа. От него става ясно, че разследваният продукт представлява само една твърде малка част от всички негови междинни и крайни приложения. Освен това, тази фирма не използва дихидромирценол с произход от Индия, поради което не може да предостави пълна информация. Въпреки това, този потребител предположи, че налагането на мерки би могло да доведе до недостиг в доставките и покачване на цените, което, в крайна сметка, може да доведе до наложени от цената промени в съставките на парфюмите. Един друг потребител се свърза с Комисията и я информира, че не използва дихидромирценол с произход от Индия. Това дружество не коментира въздействието на евентуалните мерки. Не бяха получени изложения от асоциации.
(83)
По отношение на получените коментари, разследването установи, че не е логично да се очаква недостиг в доставките на дихидромирценол, тъй като коефициентът на използваемост на капацитета от страна на производството на Общността е бил само 73 % през периода на разследване (виж съображение 45 по-горе). Дихидромирценол се произвежда и в няколко трети страни, различни от Индия. В допълнение, като се имат предвид установените умерени дъмпингови маржове, не се очаква съществено увеличение на цените. С оглед на това и като се има предвид твърде слабото въздействие на дихидромирценола върху разходите за масовите продукти, може да се направи временното заключение, че е малко вероятно налагането на антидъмпингови мерки да има съществен ефект върху положението на потребителите в Общността.
6.4. Интерес на несвързани вносители/търговци в Общността
(84)
Бе направена връзка с двайсет и седем известни вносители/търговци на разглеждания продукт в Общността. Три от тези фирми информираха Комисията, че не внасят дихидромирценол от Индия. Само двама вносители, несвързани с производителите износители, накрая отговориха на въпросника. Един от тях посочи, че е спрял да внася от Индия през периода на разследване, защото доставчикът му решил да продава изключително чрез определени други дистрибутори. Този вносител не коментира вероятното въздействие на мерките, тъй като очевидно те вече не го засягат. За другия сътрудничещ вносител продажбите в Общността на разглеждания продукт представляват по-малко от 20 % от общия му оборот, а делът му в общия внос на разглеждания продукт от Индия е твърде оскъден. Тази фирма не е дала никакви конкретни коментари относно вероятното въздействие на евентуалните мерки върху собствения ѝ бизнес. Тя само посочва, че всяка мярка би окуражила индийските производители да се адаптират, като подобрят ефикасността си, докато на производителите от Общността ще бъде позволено, благодарение на оказаната протекция, да запазят неефективната си продукция и така няма да бъдат задължени да се преструктурират. В това отношение се отбелязва, че, както бе посочено в съображение 79 по-горе, антидъмппинговите мерки, обратно на горните твърдения, ще позволят на производството на Общността да увеличи обемите на продажбите си и да подобри критичното си финансово състояние и по този начин ще създадат възможност за подобряване ефективността на производството. Този аргумент, следователно, следва да бъде отхвърлен.
(85)
С оглед на посоченото по-горе и по-специално взимайки предвид ниското ниво на сътрудничество от несвързаните вносители/търговци в Общността, беше направено временното заключение, че каквито и да било антидъмпингови мерки не биха имали решаващо неблагоприятно влияние върху ситуацията им.
6.5. Заключение за интереса на Общността
(86)
Горният анализ показва, че е в интерес на производството на Общността да се наложат мерки, тъй като се очаква тези мерки да възпрат високото ниво на внос на дъмпингови цени и да елиминират подбиването на цените от този внос, което доказано има значително негативно въздействие върху състоянието на производството на Общността. Очаква се и другите производители от Общността да се облагодетелстват от тези мерки.
(87)
Анализът също така показва, че потребителите най-вероятно няма да бъдат съществено засегнати от антидъмпинговите мерки.
(88)
Ниското ниво на сътрудничество от страна на несвързаните вносители/търговци на разглеждания продукт в Общността не позволява да се направи задълбочен анализ на техните интереси. Може обаче да се заключи, че тези лица са решили да не сътрудничат на разследването, защото тяхната дейност няма да бъде съществено засегната, ако се наложат мерки върху вноса на дихидромирценол от Индия.
(89)
Като се вземе предвид всичко това, се смята, че налагането на мерки, тоест премахването на водещия до щета дъмпинг, ще позволи на производството на Общността да подобри финансовото си състояние и да поддържа дейността си, както и че неблагоприятният ефект, който мерките могат да имат върху определени други икономически лица в Общността, не е прекомерен в сравнение с благоприятния ефект за производството на Общността.
(90)
Въз основа на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че няма неопровержими причини от интерес на Общността, които да изискват да не се въвеждат антидъмпингови мерки в този случай.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(91)
Предвид временните заключения, направени по отношение на дъмпинга, идващата от него щета и интереса на Общността, трябва да се въведат временни мерки върху вноса от Индия на разглеждания продукт, за да се попречи на дъмпинговия внос да причини допълнителни вреди на производството на Общността.
7.1. Степен на отстраняване на вредите
(92)
Степента на временните антидъмпингови мерки трябва да бъде достатъчна, за да се отстранят вредите, нанесени на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове. При изчисляване на сумата на митата, необходими за премахване на ефекта от причиняващия вреди дъмпинг, целта бе мерките да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, за която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, тоест при липсата на дъмпингов внос.
(93)
Въз основа на наличната информация бе предварително установено, че марж на печалба от 5 % от оборота може да бъде разглеждан като подходящо ниво, което производството на Общността се очаква да достигне при липсата на причиняващ вреди дъмпинг. През 2003 г., тоест преди увеличаването на дъмпинговия внос от Индия, производството на Общността постига печалба от 12,3 % за продажбите на подобния продукт на свободния пазар (виж съображение 48 по-горе). Бе счетено за уместно обаче да се коригира тази рентабилност, за да се отрази фактът, че пазарът на Общността и световният пазар на дихидромирценол са се разраснали и са били изградени нови производствени мощности и като резултат, общото ценово ниво - независимо от наличието на дъмпингов внос - леко се е понижило, докато производствените разходи за единица продукция са останали относително непроменени. Така че печалба от около 12 % при липса на дъмпингов внос не може да бъде логично оправдана; вместо това, марж на печалбата от 5 % от оборота бе счетен за по-подходящ при настоящата ситуация.
(94)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната неувреждаща цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Всякаква разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Тези разлики бяха установени и за двамата сътрудничещи производители износители над установения дъмпингов марж.
7.2. Временни мерки
(95)
Въз основа на посоченото по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше сметнато, че трябва да бъде въведено временно антидъмпингово мито за сътрудничещите производители износители на нивото на установения дъмпингов марж.
(96)
Да припомним, че нивото на сътрудничество бе високо и следователно, сметнахме за уместно да се определи мито за останалите компании, които не сътрудничеха на разследването, на нивото на по-високото мито, което ще бъде наложено на сътрудничещите компании (виж съображение 22 по-горе). Следователно остатъчното мито бе изчислено на 7,5 %.
(97)
Въз основа на посоченото по-горе процентът на временното антидъмпингово мито следва да бъде:
Производител
Предложено антидъмпингово мито
Neeru Enterprises, Рампур
3,3 %
Всички други фирми (включително Privi Organics Limited, Мумбай)
7,5 %
(98)
Антидъмпинговото мито за конкретната фирма, определено в настоящия регламент, беше установено въз основа на констатациите на настоящото разследване. Следователно то отразява установената по време на разследването ситуация по отношение на тази фирма. Това мито (за разлика от митото за цялата страна, определено за „всички други фирми“) се прилага изключително за внос на продукти с произход от Индия, произведени от тази фирма, по-точно от конкретно посоченото юридическо лице. Внасяните продукти, произвеждани от друга фирма, която не е изрично посочена в оперативната част на настоящия регламент с наименованието и адреса ѝ, включително юридически лица, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от това мито и ще се облагат с митото, приложимо за „всички други фирми“.
(99)
Всякакви претенции относно прилагането на това антидъмпингово мито за конкретна фирма (например след промяна в наименованието на юридическото лице или след създаването на нови производствени или търговски организации) трябва да бъдат изпратени незабавно до Комисията с цялата необходима информация, по-конкретно всякакви изменения в дейността на фирмата, свързани с производството, както и продажби на вътрешния пазар и за износ, свързани с тази промяна в наименованието или промяна в производствени или търговски организации. Комисията, ако е уместно и след консултации с Консултативния комитет, ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на фирмите, за които са определени индивидуални мита.
(100)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито ще трябва да се прилага не само за несътрудничещите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността по време на периода на разследване. Все пак, последните фирми се приканват, когато изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят молба за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да бъде разгледана ситуацията им индивидуално.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(101)
За да се постигне стабилно управление, трябва да се определи период, в рамките на който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок, да могат да представят позициите си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да бъдат преразгледани при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на дихидромирценол с чистота 93 тегловни процента или повече, който попада под код по КН ex 2905 22 90 (код по ТАРИК 2905229010) и е с произход от Индия.
2. Процентът на временното антидъмпингово мито, който се прилага към нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мита, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу фирми, е следният:
Производител
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Neeru Enterprises, Рампур, Индия
3,3 %
A827
Всички други фирми
7,5 %
A999
3. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, се прилагат съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2007 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 896/2007 DELLA COMMISSIONE
del 27 luglio 2007
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di diidromircenolo originario dell'India
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura del procedimento
(1)
L'11 novembre 2006, la Commissione ha annunciato, mediante avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) («avviso di apertura»), l'apertura di un procedimento antidumping riguardante le importazioni nella Comunità di diidromircenolo originario dell'India.
(2)
Il procedimento antidumping è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 29 settembre 2006 dai seguenti produttori comunitari: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. e Sensient Fragrances S.A. («i denunzianti») che rappresentano una proporzione considerevole (oltre il 25 %), della produzione comunitaria totale del diidromircenolo. La denuncia conteneva sufficienti elementi di prova di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del grave pregiudizio derivante, tali da giustificare l'apertura di un procedimento.
1.2. Parti interessate e visite di verifica
(3)
La Commissione ha avvisato ufficialmente dell'apertura del procedimento i denunzianti, altri produttori noti nella Comunità, i produttori esportatori dell'India, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati e le rispettive associazioni nonché i rappresentanti dell'India. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell'avviso di apertura. È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
(4)
Visto il numero apparentemente elevato dei produttori esportatori indiani e di importatori nella Comunità, nell'avviso di apertura è stato previsto di ricorrere a un campionamento per accertare l'esistenza del dumping e del pregiudizio, conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in caso affermativo, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori indiani sono stati invitati a contattare la Commissione fornendo, secondo quanto specificato nell'avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo compreso tra il 1o ottobre 2005 e il 30 settembre 2006. Tuttavia, soltanto due produttori esportatori indiani e due importatori del prodotto in esame nella Comunità si sono manifestati e hanno fornito le informazioni richieste per il campionamento entro i termini fissati nell'avviso di apertura. La Commissione ha pertanto deciso di non ricorrere al campionamento.
(5)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre parti che ne hanno fatto richiesta entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura.
(6)
Sono pervenute risposte al questionario da due produttori esportatori indiani, da quattro produttori comunitari del prodotto simile, da due importatori non collegati ai produttori esportatori e da un utilizzatore nella Comunità.
(7)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini di una determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse della Comunità e ha svolto visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
produttori comunitari
-
Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spagna,
-
Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Siviglia), Spagna,
-
Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Spagna.
b)
produttori esportatori indiani
-
Neeru Enterprises, Rampur,
-
Privi Organics Limited, Mumbai.
1.3. Periodo dell'inchiesta
(8)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2005 e il 30 settembre 2006 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze utili per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e la fine del PI (il «periodo considerato»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(9)
Il prodotto in esame è il diidromircenolo, di purezza, in peso, di 93 % o più, originario dell'India («prodotto in esame») classificato di norma con il codice NC ex 2905 22 90.
(10)
Il prodotto in esame è un liquido incolore o giallo chiaro, con un intenso odore fresco di lime, floreale-agrumato e dolce, del tutto privo, o quasi, di sottotoni terpenici, solubile in olio di paraffina e nell'alcol e insolubile in acqua. Appartiene alla famiglia degli alcoli terpenici aciclici e la sua formula chimica è 2,6-dimethyloct-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8).
(11)
Il prodotto in esame viene utilizzato di norma in detergenti, fragranze per saponi e come intensa nota rafforzante nei profumi agrumati e al lime.
2.2. Prodotto simile
(12)
Il prodotto in esame e il diidromircenolo prodotto e venduto nel mercato interno indiano, nonché il diidromircenolo prodotto e venduto nella Comunità dall'industria comunitaria, hanno dimostrato di avere le stesse caratteristiche chimiche e tecniche di base così come le stesse destinazioni finali. Pertanto, tali prodotti sono provvisoriamente considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Valore normale
(13)
Al fine di determinare il valore normale, la Commissione ha accertato inizialmente, per ciascuno dei due produttori esportatori che hanno collaborato, se le vendite complessive del prodotto simile nel mercato nazionale fossero rappresentative rispetto alle esportazioni complessive del prodotto simile nella Comunità. A norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, le vendite del prodotto simile nel mercato interno sono risultate rappresentative solo per una delle società che hanno collaborato, poiché il volume di tali vendite superava il 5 % del totale delle esportazioni del prodotto in esame nella Comunità.
(14)
In seguito, la Commissione ha individuato, in base al criterio di purezza, i tipi del prodotto simile venduti nel mercato interno che sono risultati identici o direttamente comparabili ai tipi venduti per l'esportazione nella Comunità. Per ciascuno di questi tipi, si è stabilito se le vendite interne erano sufficientemente rappresentative a norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite interne di un determinato tipo sono state considerate sufficientemente rappresentative quando, per il periodo d'inchiesta, il volume totale delle vendite interne di questo tipo corrispondeva al 5 % o più del volume totale delle vendite del tipo comparabile esportato verso la Comunità. Questo vale per tutti i tipi comparabili a quelli esportati nella Comunità.
(15)
Successivamente, la Commissione ha esaminato se si potesse ritenere che le vendite nel mercato interno di ciascun tipo di prodotto in esame effettuate in quantità rappresentative fossero state eseguite nell'ambito di normali operazioni commerciali a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine si è calcolata, per ciascun tipo di prodotto esportato, la proporzione di vendite interne remunerative ad acquirenti indipendenti.
(16)
Poiché per tutti i tipi di prodotto più dell'80 % del volume di vendite nel mercato interno è stato venduto a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato e poiché parallelamente la media ponderata dei prezzi delle vendite era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale per tipo di prodotto è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, remunerative o meno, del tipo in questione effettuate nel mercato interno.
(17)
Per il produttore esportatore le cui vendite del prodotto simile effettuate nel mercato interno durante il PI non sono risultate rappresentative [cfr. il considerando (13)], il valore normale è stato determinato sulla base dei prezzi nel mercato interno delle normali operazioni commerciali dell'altro produttore esportatore [cfr. i considerando (14)-(16)], in conformità dell'articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base.
3.2. Prezzo all'esportazione
(18)
Tutte le vendite dei due produttori esportatori che hanno collaborato sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti nella Comunità. In questo caso, in conformità dell'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, il prezzo all'esportazione è stato stabilito sulla base dei prezzi realmente pagati o pagabili da parte di questi clienti indipendenti della Comunità.
3.3. Confronto
(19)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato allo stadio franco fabbrica. Per garantire un confronto equo, si è tenuto conto, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze inerenti a fattori che incidono sulla comparabilità dei prezzi. Sono stati quindi concessi, ove opportuno e giustificato, adeguamenti per le differenze riguardanti le spese di trasporto, nolo marittimo, assicurazione, movimentazione, carico e le spese accessorie, sconti, commissioni, costi del credito e oneri sulle importazioni.
3.4. Margini di dumping
(20)
In conformità dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per i due produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta, i margini di dumping sono stati calcolati in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali, per tipo di prodotto, e la media ponderata dei prezzi all'esportazione, per tipo di prodotto, secondo quanto illustrato sopra.
(21)
Alla luce di quanto precede, i margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo CIF frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono risultati i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Privi Organics Limited, Mumbai
7,5 %
(22)
Per quanto riguarda i produttori esportatori che non hanno collaborato, il margine di dumping è stato stabilito in base ai dati disponibili a norma dell'articolo 18 del regolamento di base. A tal fine è stato innanzitutto stabilito il grado di collaborazione. Dal confronto tra i dati di Eurostat relativi alle importazioni originarie dell'India e il volume delle esportazioni nella Comunità indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato, è emerso che il livello di collaborazione era elevato (oltre l'80 %). Pertanto, poiché non vi erano elementi per ritenere che le società che non hanno collaborato avessero praticato il dumping a un livello inferiore, si è ritenuto opportuno fissare il margine di dumping per tali società al livello del margine di dumping più elevato accertato per le due società che hanno collaborato. Tale metodo è conforme alla prassi usuale delle istituzioni comunitarie e la sua applicazione è stata inoltre ritenuta necessaria per non incoraggiare i produttori esportatori a non collaborare. L'aliquota del margine di dumping residuo così calcolata è pari al 7,5 %.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione comunitaria e industria comunitaria
(23)
Nella Comunità, il prodotto simile è fabbricato da cinque produttori. Si ritiene pertanto che l'attività produttiva di questi cinque produttori comunitari costituisca la produzione comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(24)
Quattro di questi cinque produttori hanno risposto al questionario. Uno dei produttori che ha risposto non ha tuttavia sostenuto apertamente la denuncia, ovvero non ha preso posizione in merito. Questa società non ha quindi potuto essere considerata parte dell'industria comunitaria e, di conseguenza, neppure dell'analisi del pregiudizio. La situazione di questa società è stata tuttavia presa in considerazione ed esaminata come ulteriore fattore di pregiudizio nella sezione 5 «Nesso di causalità».
(25)
I tre produttori rimanenti che hanno collaborato rappresentano oltre il 40 % della produzione comunitaria totale del prodotto simile. Va osservato che uno di questi produttori aveva importato quantità considerevoli di diidromircenolo dall'India durante il PI. Tuttavia, l'importazione non costituiva la sua attività principale e si è ritenuto che il produttore avesse importato in reazione all'afflusso di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping, principalmente per migliorare la propria situazione finanziaria e per far sì che la sua produzione del prodotto simile rimanesse competitiva. Pertanto, non si è giudicato opportuno escludere questo produttore dalla definizione dell'industria comunitaria.
(26)
Alla luce di quanto precede, si ritiene che i tre produttori comunitari di cui al considerando (25) costituiscano l'industria comunitaria a norma dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base. Essi sono denominati di seguito «industria comunitaria».
4.2. Determinazione del mercato comunitario in questione
(27)
Per poter stabilire se l'industria comunitaria abbia subito un pregiudizio e determinare il consumo e i diversi indicatori economici relativi alla situazione di detta industria, si è esaminato se, e in quale misura, l'analisi dovesse tener conto dell'uso cui viene destinata successivamente la produzione del prodotto simile da parte dell'industria comunitaria.
(28)
Il diidromircenolo è impiegato come prodotto intermedio nella produzione di derivati, quali il tetraidromircenolo e il mircetolo o come composto in fragranze. Nel corso dell'inchiesta è stato accertato che l'industria comunitaria utilizzava alcune quantità di diidromircenolo (circa il 10 % del volume totale di produzione) internamente, per gli impieghi sopra descritti. A tal fine il diidromircenolo veniva semplicemente trasferito, senza fattura, all'interno della stessa società; non era introdotto nel mercato libero, essendo destinato dal produttore stesso ad ulteriore trasformazione e/o alla produzione di fragranze. Tale impiego è definito uso vincolato.
(29)
L'industria comunitaria ha inoltre venduto il diidromircenolo a soggetti collegati nella Comunità e in paesi terzi a fini di rivendita o di utilizzo da parte di tali soggetti. Nel corso dell'inchiesta si è stabilito tuttavia che tali vendite non possono essere considerate vincolate, ossia vendite nel mercato vincolato, poiché sono state effettuate a prezzi di mercato e gli acquirenti potevano scegliere liberamente il fornitore. È quindi opportuno considerarle vendite nel mercato libero.
(30)
La distinzione tra mercato libero e mercato vincolato è pertinente per l'analisi del pregiudizio poiché i prodotti destinati all'uso vincolato, ovvero all'uso interno da parte dei produttori stessi nella fattispecie, non entrano in concorrenza diretta con le importazioni. Al contrario, la produzione destinata alla vendita nel mercato libero è risultata in concorrenza diretta con le importazioni del prodotto in esame.
(31)
Per poter fornire un quadro il più possibile completo della situazione dell'industria comunitaria, la Commissione ha ottenuto e analizzato i dati relativi all'intera gamma delle attività inerenti al diidromircenolo e ha stabilito se la produzione fosse destinata a un uso vincolato o al mercato libero.
(32)
Per quanto riguarda gli indicatori relativi all'industria comunitaria, quali volume delle vendite e prezzi di vendita nel mercato comunitario, quota di mercato, crescita, redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa, volume e prezzi delle esportazioni, è emerso che ai fini di un'analisi e di una valutazione significative era necessario concentrarsi sulla situazione prevalente nel mercato libero.
(33)
Quanto invece agli altri indicatori economici, si è accertato nel corso dell'inchiesta che essi potevano essere ragionevolmente esaminati solo facendo riferimento all'attività complessiva dell'industria comunitaria. In effetti, la produzione (destinata all'uso vincolato o al mercato libero), la capacità, l'utilizzo degli impianti, gli investimenti, le scorte, l'occupazione, la produttività, i salari e la capacità di ottenere capitali dipendono dall'intera gamma delle attività, sia se la produzione è destinata all'uso vincolato, sia se viene venduta nel mercato libero.
(34)
Infine va osservato che lo sviluppo dell'uso vincolato nell'industria comunitaria è stato esaminato come ulteriore fattore di pregiudizio nella sezione 5 «Nesso di causalità», per verificare se abbia potuto influenzarne la situazione.
4.3. Consumo nella Comunità
(35)
Il consumo nella Comunità è stato calcolato in base ai volumi di produzione propria dei produttori comunitari destinata alla libera vendita nel mercato comunitario e all'uso vincolato da parte di tali produttori, nonché ai volumi delle importazioni nella Comunità, forniti da Eurostat.
(36)
Per quanto riguarda le statistiche di Eurostat, va osservato che possono contenere non solo dati sul diidromircenolo, ma anche su altri prodotti, in quanto il diidromircenolo viene classificato con un codice NC ex. I dati di Eurostat sono stati pertanto confrontati con le informazioni fornite dall'industria comunitaria. Di conseguenza, le importazioni dal Giappone sono state escluse poiché si è ritenuto che non comprendessero il diidromircenolo, dato che in base alle informazioni disponibili in Giappone, non viene fabbricato tale prodotto. Per le importazioni da paesi terzi diversi dal Giappone, le statistiche di Eurostat sono risultate ragionevolmente precise (ovvero non sembrano includere quantità significative di prodotti diversi dal diidromircenolo tali da alterare significativamente il quadro della situazione), pertanto tali dati non sono stati rettificati ai fini dell'analisi del pregiudizio e del nesso di causalità.
(37)
Nella prima metà del periodo considerato, il mercato comunitario del diidromircenolo è stato relativamente stabile. Nel 2005 il consumo ha iniziato ad aumentare e nel PI ha raggiunto un volume superiore del 23 % a quello del 2003, ovvero circa 4 000 000 kg.
2003
2004
2005
PI
Consumo (kg)
3 586 447
3 571 795
3 819 904
4 409 093
Indice: 2003 = 100
100
100
107
123
Fonte: risposte al questionario inviate dall'industria comunitaria e sottoposte a verifica, informazioni ottenute da altri produttori comunitari, Eurostat.
4.4. Importazioni dal paese interessato
4.4.1. Volume, prezzo e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato
(38)
Il volume delle importazioni nella Comunità del prodotto in esame è aumentato significativamente nel 2004, oltre il 1 600 %. Nel 2005 è quasi raddoppiato, per poi decrescere lievemente nel PI, e raggiungere un valore superiore del 2 963 % al volume registrato all'inizio del periodo considerato, ovvero circa 760 000 kg nel PI rispetto a quasi 25 000 kg nel 2003.
2003
2004
2005
PI
Importazioni (kg)
24 900
430 600
751 800
762 600
Indice: 2003 = 100
100
1 729
3 019
3 063
Fonte: Eurostat
(39)
Il prezzo medio all'importazione è diminuito del 20 % circa nel 2004, per poi tornare al valore iniziale nel 2005 e aumentare dell'11 % nel PI. Come indicato ai considerando (41) e (42), i prezzi all'importazione erano significativamente inferiori ai prezzi dell'industria comunitaria nel PI.
2003
2004
2005
PI
Prezzo medio all'importazione (EUR/kg)
3,45
2,79
3,45
3,81
Indice: 2003 = 100
100
81
100
111
Fonte: Eurostat
(40)
La quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping è aumentata di circa 17 punti percentuali durante il periodo considerato, passando dallo 0,7 % nel 2003 al 17,3 % nel PI. Una significativa quota di mercato è stata acquisita nel 2004, in linea con il notevole aumento del volume delle importazioni e al consumo stabile nella Comunità. Nel PI la quota di mercato degli esportatori indiani, in valori assoluti, è diminuita di 2,4 punti percentuali nonostante l'aumento del volume delle vendite. Tuttavia, tenendo conto del fatto che il consumo nella Comunità è aumentato solo del 23 % nel periodo considerato, è evidente che la presenza delle importazioni oggetto di dumping originarie dell'India nel mercato comunitario è aumentata in modo molto più significativo nel PI.
2003
2004
2005
PI
Quota di mercato
0,7 %
12,1 %
19,7 %
17,3 %
Indice: 2003 = 100
100
1 736
2 835
2 491
Fonte: Eurostat.
4.4.2. Sottoquotazione dei prezzi
(41)
Ai fini dell'analisi della sottoquotazione dei prezzi, i prezzi all'importazione dei produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta sono stati confrontati con i prezzi dell'industria comunitaria, utilizzando le medie ponderate per i tipi di prodotto direttamente comparabili (in base al criterio di purezza) durante il PI. I prezzi dell'industria comunitaria sono stati portati al livello franco fabbrica e confrontati ai prezzi all'importazione CIF frontiera comunitaria, maggiorati dei dazi. Il confronto dei prezzi è stato effettuato tra operazioni allo stesso stadio commerciale, previa esecuzione, ove necessario, dei dovuti adeguamenti e deduzione di riduzioni e sconti.
(42)
In base ai prezzi praticati dai produttori esportatori che hanno collaborato, i margini di sottoquotazione rilevati, in percentuale dei prezzi dell'industria comunitaria, sono 5,8 % e 7,4 %.
4.5. Situazione dell'industria comunitaria
(43)
In conformità dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indicatori economici pertinenti che possono incidere sulla situazione dell'industria comunitaria.
(44)
Si ricorda che nell'analisi del pregiudizio è stato necessario tener conto dell'uso vincolato del prodotto simile da parte dell'industria comunitaria. Alcuni indicatori del pregiudizio sono stati così esaminati concentrandosi sulla situazione prevalente nel mercato libero, mentre altri hanno potuto essere esaminati solo facendo riferimento all'attività complessiva [cfr. i considerando da (27) a (34)].
a) Produzione, capacità e utilizzo della capacità produttiva
(45)
La produzione del prodotto simile da parte dell'industria comunitaria è aumentata del 6 % nel periodo considerato. In particolare, è rimasta stabile nel 2004, è aumentata lievemente del 2 % nel 2005 e di altri 4 punti percentuali nel PI. Poiché la capacità di produzione è rimasta stabile, si è registrato un leggero aumento dell'utilizzo di tale capacità, parallelo all'incremento dei volumi di produzione. Durante il PI, è stato utilizzato il 73 % della capacità produttiva.
2003
2004
2005
PI
Produzione (in kg)
2 212 266
2 210 328
2 265 113
2 350 588
Indice: 2003 = 100
100
100
102
106
Capacità (in kg)
3 210 000
3 210 000
3 210 000
3 210 000
Indice: 2003 = 100
100
100
100
100
Utilizzo della capacità produttiva
69 %
69 %
71 %
73 %
Indice: 2003 = 100
100
100
102
106
Fonte: risposte al questionario verificate.
b) Scorte
(46)
Tra il 2003 e il PI si è registrato un generale aumento delle scorte. Il picco del 2004 coincide con l'improvviso calo delle vendite di cui al considerando (47). Nel PI, il livello delle scorte è stato superiore dell'8 % a quello registrato nel 2003.
2003
2004
2005
PI
Scorte (kg)
118 204
222 907
166 724
127 440
Indice: 2003 = 100
100
189
141
108
Fonte: risposte al questionario verificate.
c) Volume e prezzo delle vendite e quota di mercato
(47)
Nel 2004 le vendite della produzione propria dell'industria comunitaria nel mercato libero della Comunità sono improvvisamente diminuite del 7 %. Nel corso del 2005 sono tornate lievemente al di sopra del valore iniziale e nel PI sono aumentate di 19 punti percentuali. Tuttavia, dato l'aumento del consumo nel 2005 e durante il PI [cfr. il considerando (37)], l'industria comunitaria non ha rafforzato la propria posizione. Al contrario, ha mantenuto a stento la propria quota di mercato. I prezzi medi di vendita della produzione comunitaria hanno rispecchiato lo sviluppo del mercato, diminuendo significativamente nel 2004 (del 22 %), perdendo altri 10 punti percentuali nel 2005, e rimanendo più o meno stabili durante il PI.
2003
2004
2005
PI
Vendite nella Comunità europea (kg)
1 233 633
1 147 959
1 274 430
1 506 740
Indice: 2003 = 100
100
93
103
122
Quota di mercato
34,4 %
32,1 %
33,4 %
34,2 %
Indice: 2003 = 100
100
93
97
99
Prezzi di vendita (EUR/kg)
4,55
3,55
3,09
3,15
Indice: 2003 = 100
100
78
68
69
Fonte: risposte al questionario verificate.
d) Redditività
(48)
La redditività dell'industria comunitaria è notevolmente peggiorata nel periodo considerato. Dal 12,3 % di profitto nel 2003, la produzione da parte dell'industria comunitaria del prodotto simile destinato alla vendita nel mercato libero ha fatto registrare gravi perdite nel 2004, parallele al calo dei volumi di vendita e dei prezzi sopra descritti. Nel 2005 le perdite dell'industria comunitaria sono raddoppiate e nel PI hanno raggiunto circa il 17 %.
2003
2004
2005
PI
Margine di profitto al lordo delle imposte
12,3 %
-7,5 %
-15,8 %
-16,9 %
Indice: 2003 = 100
100
-60
- 128
- 137
Fonte: risposte al questionario verificate.
e) Investimenti, utile sul capitale investito, flusso di cassa e capacità di ottenere capitali
(49)
Gli investimenti sono notevolmente diminuiti nel periodo considerato, raggiungendo solo il 7 % del valore del 2003 nel PI, una situazione dovuta al fatto che l'industria comunitaria opera già con attrezzature moderne. Come indicato nella tabella di cui al considerando (45), non sono stati fatti investimenti in capacità di produzione, sebbene fosse previsto che la tendenza al rialzo del mercato del diidromircenolo si sarebbe confermata. L'utile sul capitale investito, espresso in termini di profitti/perdite netti dell'industria comunitaria e di valore contabile netto dei suoi investimenti, ha conosciuto un andamento in linea con quello degli investimenti e dei margini di profitto/perdita. In particolare è sceso dal 13,7 % nel 2003 a - 26,9 % durante il PI. Analogamente, anche il flusso di cassa dell'industria comunitaria ha registrato un notevole deterioramento: da un flusso di cassa in entrata pari a circa 1 300 000 EUR nel 2003 si è passati a un flusso di cassa in uscita di oltre 60 000 EUR nel PI. Tutti questi indicatori confermano chiaramente l'incapacità dell'industria comunitaria di ottenere capitali.
2003
2004
2005
PI
Investimenti (EUR)
221 210
44 605
23 435
16 481
Indice: 2003 = 100
100
20
11
7
Utile sul capitale investito
13,7 %
-7,1 %
-17,3 %
-26,9 %
Indice: 2003 = 100
100
-52
- 127
- 197
Flusso di cassa (EUR)
1 328 345
-48 093
164 355
-61 724
Indice: 2003 = 100
100
-4
12
-5
Fonte: risposte al questionario verificate.
f) Crescita
(50)
L'industria comunitaria ha mantenuto la propria quota di mercato al prezzo di perdite significative, accompagnate, tra l'altro, da flussi di cassa in uscita. Risulta pertanto che l'industria comunitaria non ha potuto beneficiare della crescita del mercato.
g) Occupazione, produttività e salari
(51)
Il numero di dipendenti dell'industria comunitaria del prodotto simile è diminuito nonostante l'incremento della produzione (cfr. il considerando 45). Nel periodo dell'inchiesta, l'occupazione è stata inferiore del 15 % rispetto al 2003. Il costo totale della manodopera è tuttavia aumentato. In particolare è cresciuto del 13 % nel 2004, è rimasto più o meno stabile nel 2005, per poi diminuire lievemente durante il PI, raggiungendo un valore superiore del 6 % a quello del 2003. Nel periodo considerato, il costo medio della manodopera è aumentato del 24 %. Tale aumento era dovuto all'inflazione (pari a circa 3 % nel 2004 e nel 2005 in Spagna) e ai cambiamenti nella struttura occupazionale (una maggiore percentuale di manodopera qualificata). La produttività, espressa come risultato per lavoratore su base annua, è aumentata del 24 % tra il 2003 e il PI.
2003
2004
2005
PI
Occupazione
44,2
43,7
39,8
37,7
Indice: 2003 = 100
100
99
90
85
Costo della manodopera (EUR)
1 401 693
1 580 371
1 554 698
1 480 157
Indice: 2003 = 100
100
113
111
106
Costo medio della manodopera (EUR)
31 741
36 206
39 033
39 282
Indice: 2003 = 100
100
114
123
124
Produttività (kg per lavoratore)
64 329
65 588
72 904
79 546
Indice: 2003 = 100
100
102
113
124
Fonte: risposte al questionario verificate.
h) Entità del dumping e ripresa dagli effetti di precedenti dumping o sovvenzioni
(52)
Quanto all'incidenza dei margini di dumping effettivi sull'industria comunitaria, essa non può considerarsi trascurabile, dati il volume e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping originarie del paese interessato.
(53)
Inoltre, non vi erano elementi per ritenere che durante il PI l'industria comunitaria stesse superando le conseguenze di precedenti dumping o sovvenzionamenti.
4.6. Conclusioni relative al pregiudizio
(54)
Durante il periodo considerato, la presenza di importazioni a basso prezzo dall'India è aumentata notevolmente. In termini di volume, le importazioni oggetto di dumping del prodotto interessato sono aumentate di circa 3 000 % tra il 2003 e il PI. Quanto alla quota di mercato, nel PI esse hanno costituito più del 17 % del mercato comunitario di diidromircenolo rispetto allo 0,7 % nel 2003.
(55)
Sebbene il consumo comunitario di diidromircenolo sia aumentato del 23 % durante il periodo considerato, l'industria comunitaria nel PI è riuscita solo a mantenere la stessa quota di mercato comunitario del 2003, segnatamente grazie a un incremento delle vendite della propria produzione nel 2005 e nel PI. Tuttavia, come evidenziato dall'analisi degli indicatori economici dell'industria comunitaria di cui sopra, tale risultato ha potuto essere raggiunto al prezzo di gravi perdite, di un calo dell'utile sul capitale e di un flusso di cassa in uscita. Il pregiudizio si è configurato in particolare come drastico calo dei prezzi dell'industria comunitaria con una pesante incidenza negativa diretta sulla situazione finanziaria di tali società. Più specificamente, i prezzi dell'industria comunitaria sono diminuiti passando da 4,55 EUR nel 2003 a 3,15 EUR nel PI, una diminuzione che non è stata accompagnata da un corrispondente calo dei costi di produzione. Di conseguenza, l'industria comunitaria ha registrato una situazione di perdita nel 2004 e le perdite derivanti dalle vendite di diidromircenolo nel mercato comunitario sono aumentate ulteriormente nel 2005 e durante il PI, quando le entrate coprivano a stento i costi fissi dell'industria comunitaria. La situazione descritta non è chiaramente sostenibile nel lungo periodo.
(56)
Considerando tutti questi fattori, si conclude provvisoriamente che l'industria comunitaria ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Introduzione
(57)
A norma dell'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il pregiudizio notevole subito dall'industria comunitaria sia stato causato dalle importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame. Sono stati altresì esaminati fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che avrebbero potuto danneggiare l'industria comunitaria nello stesso periodo, in modo da non attribuire alle importazioni oggetto di dumping l'eventuale pregiudizio causato da tali fattori.
5.2. Effetti delle importazioni oggetto di dumping
(58)
In primo luogo, si ricorda che, come l'inchiesta ha rivelato, il diidromircenolo importato dall'India è in concorrenza diretta con il diidromircenolo prodotto e venduto dall'industria comunitaria, poiché è simile per caratteristiche chimiche di base, interscambiabile e distribuito attraverso gli stessi canali.
(59)
Il significativo aumento del volume di importazioni oggetto di dumping originarie del paese interessato (circa il 3 000 %) e della loro quota di mercato comunitario (di circa 17 punti percentuali) ha coinciso con il deterioramento della situazione finanziaria dell'industria comunitaria. Tale deterioramento ha comportato, tra l'altro, un calo del livello dei prezzi dell'industria comunitaria che si è tradotto in un peggioramento dei risultati finanziari durante lo stesso periodo. Dal momento che i prodotti importati sono stati venduti ad un prezzo nettamente inferiore a quello praticato dall'industria comunitaria, si può ragionevolmente concludere che tali importazioni oggetto di dumping sono all'origine della contrazione dei prezzi e del conseguente deteriorarsi della situazione finanziaria dell'industria comunitaria.
(60)
Una parte ha sostenuto che diversi fabbricanti indiani del prodotto in esame hanno cessato la produzione di tale prodotto, riducendo così la capacità di produzione del prodotto in esame in India. Tale parte ha concluso che, per le ragioni sopra esposte, le importazioni originarie dell'India non rischiano di arrecare pregiudizio ai produttori comunitari. A tale riguardo, l'inchiesta ha confermato che durante il PI alcuni produttori menzionati nella denuncia di cui al considerando (2) hanno cessato la produzione di diidromircenolo; tuttavia, si è anche riscontrato che si sono sviluppate nuove capacità. Nel 2005, si è registrata la presenza di almeno un nuovo produttore indiano di diidromircenolo. L'obiezione va pertanto respinta.
(61)
Poiché è chiaramente dimostrato che l'afflusso di prodotti importati venduti a prezzi significativamente inferiori a quelli dell'industria comunitaria è coinciso temporalmente con la contrazione dei prezzi e il peggioramento della situazione finanziaria dell'industria comunitaria, si conclude provvisoriamente che tali importazioni oggetto di dumping hanno avuto un ruolo determinante nel deterioramento della situazione dell'industria comunitaria.
5.3. Effetto di altri fattori
5.3.1. Risultati degli altri produttori comunitari
(62)
Come indicato ai considerando da (23) a (26), vi sono cinque produttori del prodotto simile nella Comunità, due dei quali non costituiscono l'industria comunitaria. L'andamento del volume delle vendite e della quota di mercato di questi due produttori è analizzato di seguito. Per motivi di riservatezza non si possono divulgare i dati reali, pertanto vengono presentati solo gli indici.
(63)
Le vendite nella Comunità di diidromircenolo prodotto da altri produttori della Comunità sono diminuite del 12 % durante il periodo considerato. La corrispondente quota di mercato è diminuita ancor più, ovvero del 28 %, perché nello stesso periodo il mercato si è ampliato.
2003
2004
2005
PI
Vendite nella Comunità europea (kg)
Indice: 2003 = 100
100
89
88
88
Quota di mercato
Indice: 2003 = 100
100
90
83
72
Fonte: informazioni fornite da altri produttori comunitari
(64)
Alla luce di quanto precede, si conclude provvisoriamente che i risultati degli altri due produttori comunitari non causano alcun pregiudizio all'industria comunitaria.
5.3.2. Uso vincolato da parte dell'industria comunitaria
(65)
Come indicato ai considerando da (27) a (34), le attività dell'industria comunitaria relative al prodotto simile comprendono, tra l'altro, l'uso vincolato di tale prodotto per la produzione di derivati e/o ingredienti per profumi. Come spiegato in detti considerando, si è ritenuto opportuno escludere l'uso vincolato da parte dell'industria comunitaria dall'analisi degli indicatori di pregiudizio (ove pertinente) e di esaminarlo con altri fattori, ossia altre possibili cause del pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(66)
L'uso vincolato da parte dell'industria comunitaria è lievemente diminuito nel periodo considerato. In particolare, è diminuito del 14 % nel 2004 e di altri 14 punti percentuali nel 2005, prima di aumentare fino a circa 240 000 kg durante il PI, un valore che è tuttavia inferiore del 5 % rispetto al 2003. In termini relativi, l'uso vincolato ha costituito circa il 10 % del volume totale di produzione, ad eccezione del 2005, quando è sceso all'8 %.
2003
2004
2005
PI
Uso vincolato (kg)
249 809
215 100
179 954
236 323
Indice: 2003 = 100
100
86
72
95
Fonte: risposte al questionario verificate.
(67)
Alla luce di quanto sopra, tenendo conto che l'uso vincolato rappresenta solo il 10 % della produzione dell'industria comunitaria, si conclude provvisoriamente che il suo sviluppo non ha potuto contribuire significativamente al grave pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
5.3.3. Andamento delle esportazioni dell’industria comunitaria
(68)
In termini di volume, l'andamento delle esportazioni dell'industria comunitaria è lievemente migliorato nel periodo considerato. Il volume delle esportazioni è aumentato dell'8 % nel 2004 e di altri 12 punti percentuali nel 2005, per poi scendere durante il PI a un valore superiore del 4 % a quello del 2003. In termini di prezzi unitari, si registra un calo del 26 % tra il 2003 e il PI (come indicato nella tabella sottostante). Occorre tuttavia osservare che i prezzi di vendita all'esportazione sono calati più lentamente rispetto ai prezzi di vendita nella Comunità e, in valori assoluti, sono rimasti notevolmente superiori a questi ultimi.
2003
2004
2005
PI
Prodotti comunitari esportati (unità)
743 445
803 219
890 242
774 802
Indice: 2003 = 100
100
108
120
104
Prezzo di vendita all'esportazione (EUR/unità)
4,55
4,05
3,57
3,36
Indice: 2003 = 100
100
89
79
74
Fonte: risposte al questionario verificate.
(69)
Alla luce di quanto sopra, si può concludere provvisoriamente che le esportazioni dell'industria comunitaria non hanno contribuito significativamente al notevole pregiudizio da essa subito.
5.3.4. Importazioni da altri paesi terzi
(70)
Sono state inoltre esaminate le importazioni da paesi terzi diversi dall'India. Si ricorda che le importazioni dal Giappone, risultanti dai dati forniti da Eurostat, non sono state prese in considerazione per i motivi indicati al considerando (36). Ai fini della presente inchiesta, non sono state apportate ulteriori rettifiche ai dati di Eurostat.
(71)
Come indicato nella tabella sottostante, il volume delle importazioni da altri paesi terzi è diminuito nel periodo considerato. Dopo un crollo nel 2004 e nel 2005, si è registrata una ripresa durante il PI a un livello inferiore del 4 % rispetto a quello del 2003. Tale andamento coincide chiaramente con un aumento dei prezzi di tali importazioni nel 2004 e nel 2005 e con il successivo calo nel PI. In termini assoluti, il livello dei prezzi delle importazioni da altri paesi terzi è rimasto notevolmente superiore al livello dei prezzi delle importazioni dall'India durante tutto il periodo considerato [cfr. il considerando (39)]. La corrispondente quota di importazioni da altri paesi terzi nel mercato comunitario si è sviluppata parallelamente al loro volume e all'espansione del mercato, diminuendo del 22 % tra il 2003 e il PI.
2003
2004
2005
PI
Importazioni (kg)
935 800
756 200
606 700
895 100
Indice: 2003 = 100
100
81
65
96
Prezzo medio all'importazione (EUR/kg)
4,04
4,79
4,75
4,08
Indice: 2003 = 100
100
119
118
101
Quota di mercato
26 %
21 %
16 %
20 %
Indice: 2003 = 100
100
81
61
78
Fonte: Eurostat
(72)
Alla luce di quanto precede, si conclude che le importazioni da paesi terzi diversi dall'India non causano alcun pregiudizio all'industria comunitaria.
5.3.5. Pregiudizio autoinflitto
(73)
Una parte ha sostenuto che il pregiudizio è autoinflitto poiché i denunzianti dipendono dalle importazioni delle principali materie prime impiegate nella produzione del prodotto simile e che pertanto non sono concorrenziali rispetto ad altri produttori a livello comunitario o anche mondiale. A tale riguardo, l'inchiesta non ha riscontrato alcuna differenza sostanziale nelle fonti e nei prezzi delle principali materie prime impiegate e pagate dai denunzianti e dagli altri produttori comunitari o persino dai produttori indiani che hanno collaborato, tale da giustificare le argomentazioni sopra esposte. L'obiezione va pertanto respinta.
5.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(74)
In conclusione, la Commissione conferma che il notevole pregiudizio subito dall'industria comunitaria, caratterizzato soprattutto dalla diminuzione del prezzo di vendita unitario con il conseguente deteriorarsi della situazione finanziaria, è stato causato dalle importazioni oggetto di dumping originarie del paese interessato. Sebbene l'uso vincolato e l'andamento delle esportazioni possano aver contribuito in certa misura a peggiorare la situazione dell'industria comunitaria, il loro andamento non è stato tale da spezzare il nesso causale tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(75)
Alla luce dell'analisi che precede, nella quale gli effetti sull'industria comunitaria di tutti gli altri fattori noti sono stati debitamente distinti dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si conferma che questi altri fattori non sono di per sé sufficienti a invalidare la conclusione che il pregiudizio accertato dev'essere attribuito alle importazioni oggetto di dumping.
(76)
Si conclude pertanto in via provvisoria che le importazioni oggetto di dumping originarie del paese interessato hanno arrecato un notevole pregiudizio all'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
6. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
6.1. Osservazioni di carattere generale
(77)
La Commissione ha esaminato se, nonostante le conclusioni provvisorie sull'esistenza di pratiche di dumping pregiudizievoli, esistessero validi motivi per ritenere che, nella fattispecie, l'adozione di misure non fosse nell'interesse della Comunità. A tal fine, conformemente all'articolo 21, paragrafo 1, del regolamento di base, sono stati considerati, tenendo conto di tutti gli elementi di prova presentati, tanto l'impatto delle eventuali misure su tutte le parti interessate dal presente procedimento quanto le conseguenze della decisione di non adottare misure.
6.2. Interesse dell'industria comunitaria
(78)
L'analisi del pregiudizio ha chiaramente dimostrato che l'industria comunitaria è stata danneggiata dalle importazioni oggetto di dumping. La sensibile crescita delle importazioni oggetto di dumping registrata negli ultimi anni ha causato una forte contrazione dei prezzi. L'industria comunitaria, al fine di mantenere la propria posizione e il volume delle vendite nel mercato libero, condizioni essenziali per i costi di produzione, è costretta a vendere a prezzi che coprono a stento i costi fissi.
(79)
In tale situazione, senza l'imposizione di misure la posizione dell'industria comunitaria non sarebbe sostenibile nel lungo periodo. Sebbene il numero dei lavoratori direttamente impiegati nella produzione dei diidromircenolo sia modesto, l'incidenza negativa sull'occupazione sarebbe particolarmente percepibile in una regione della Spagna in cui è concentrata la maggior parte della produzione comunitaria. Se fossero imposte misure e se il prezzo all'importazione venisse riportato a livelli non di dumping, l'industria comunitaria potrebbe competere in condizioni commerciali eque, sulla base di un adeguato vantaggio comparativo. Si prevede che il volume delle vendite dell'industria comunitaria aumenterebbe consentendo così all'industria comunitaria di beneficiare di economie di scala. Poiché le misure proposte eliminerebbero la sottoquotazione constatata nel PI, si ritiene inoltre che l'industria comunitaria si avvarrebbe dell'allentamento della compressione dei prezzi determinata dalle importazioni oggetto di dumping per aumentare leggermente i propri prezzi di vendita. Questi sviluppi positivi connessi all'applicazione di misure consentirebbero all'industria comunitaria di migliorare la propria difficile situazione finanziaria.
(80)
L'imposizione di misure è pertanto nell'interesse dell'industria comunitaria. L'assenza di misure potrebbe causare un'interruzione della produzione di diidromircenolo o persino chiusure di imprese nella Comunità.
6.3. Interesse degli utilizzatori e dei consumatori
(81)
Le associazioni di consumatori non si sono manifestate presso la Commissione né hanno fornito informazioni a norma dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base. Pertanto, dato che il diidromircenolo è impiegato solo come materia prima o componente per la fabbricazione di altri prodotti intermedi o finali [cfr. i considerando (11) e (28)], l'analisi è stata limitata alle conseguenze delle misure sugli utilizzatori. Il diidromircenolo viene utilizzato di norma in detergenti, fragranze per saponi e in alcuni profumi. I settori interessati comprendono pertanto prodotti per il bucato e per la casa così come prodotti di bellezza e per l'igiene personale. La Commissione ha inviato questionari a 13 utilizzatori comunitari noti del diidromircenolo e a quattro associazioni di produttori di sostanze aromatiche e fragranze; tra le altre informazioni, è stato chiesto loro se l'imposizione delle misure antidumping sarebbe nell'interesse della Comunità e che tipo di ripercussioni dette misure avrebbero sulla loro attività.
(82)
Una risposta al questionario è pervenuta da un fabbricante di un'ampia gamma di prodotti per il bucato, per la casa e per l'igiene personale. Dai dati comunicati emerge che il prodotto in esame, in tutte le sue applicazioni intermedie e finali, rappresenta solo una componente marginale. La società interessata inoltre non utilizza diidromircenolo originario dell'India, pertanto non ha potuto fornire informazioni complete. Tale utilizzatore ritiene tuttavia che l'imposizione di misure potrebbe tradursi in una penuria di forniture e un rialzo dei prezzi che, nel lungo periodo, potrebbero comportare modifiche nella composizione dei profumi determinate dai prezzi. Un altro utilizzatore ha contattato la Commissione per comunicare che non impiegava diidromircenolo originario dell'India. Tale società non si è espressa in merito all'impatto di eventuali misure. Non sono pervenute osservazioni da parte di associazioni.
(83)
Quanto alle osservazioni pervenute, l'inchiesta ha stabilito che non ci si può ragionevolmente attendere una penuria nell'approvvigionamento di diidromircenolo poiché nel PI l'utilizzo della capacità produttiva da parte dell'industria comunitaria era pari solo al 73 % [cfr. il considerando (45)]. Il diidromircenolo è prodotto anche in vari altri paesi terzi diversi dall'India. Inoltre, dati i modesti margini di dumping rilevati, non si prevede un aumento sostanziale dei prezzi. Alla luce di quanto precede, tenendo conto dell'incidenza marginale del diidromircenolo sul costo dei prodotti a valle, si conclude provvisoriamente che l'imposizione di misure antidumping non dovrebbe avere conseguenze sostanziali sulla situazione degli utilizzatori della Comunità.
6.4. Interesse degli importatori/commercianti indipendenti nella Comunità
(84)
Sono stati contattati ventisette importatori/commercianti noti del prodotto in esame nella Comunità. Tre di queste società hanno informato la Commissione che non importavano diidromircenolo dall'India. Solo due importatori non collegati ai produttori esportatori hanno infine risposto al questionario. Uno di essi ha comunicato di aver interrotto le importazioni dall'India durante il PI poiché il fornitore ha deciso di vendere esclusivamente attraverso altri distributori. Tale importatore non ha fatto osservazioni sulla probabile incidenza delle misure poiché non sembrava essere più interessato. Per l'altro importatore che ha collaborato, le vendite comunitarie del prodotto in esame rappresentavano meno del 20 % del suo fatturato totale e in rapporto alle importazioni totali del prodotto in esame originario dell'India costituivano una quota alquanto marginale. Tale società non ha formulato osservazioni specifiche in merito alla probabile incidenza di eventuali misure sulla propria attività commerciale, si è limitata a rilevare che le misure incoraggerebbero i produttori indiani ad adattarsi, migliorando la propria efficienza, mentre i produttori comunitari, grazie a tale protezione, potrebbero continuare la loro produzione inefficiente senza essere costretti a ristrutturarsi. A tale riguardo va osservato che, come indicato al considerando (79) e contrariamente alle argomentazioni sopra esposte, le misure antidumping consentirebbero all'industria comunitaria di incrementare il volume delle vendite e di migliorare la propria situazione critica, creando così le premesse per un miglioramento dell'efficacia produttiva. L'argomentazione va pertanto respinta.
(85)
Alla luce di quanto precede, tenendo conto in particolare del basso grado di collaborazione da parte degli importatori/commercianti indipendenti della Comunità, si conclude provvisoriamente che nessuna misura antidumping avrebbe un impatto sfavorevole decisivo sulla loro situazione.
6.5. Conclusioni sull'interesse della Comunità
(86)
L'analisi che precede ha mostrato che l'istituzione di misure è nell'interesse dell'industria comunitaria, poiché tali misure dovrebbero contenere il forte afflusso di importazioni a prezzi di dumping ed eliminare la sottoquotazione dei prezzi dovuta a tali importazioni che hanno dimostrato di avere un notevole effetto negativo sulla situazione dell'industria comunitaria. Si prevede che anche gli altri produttori comunitari trarranno beneficio da tali misure.
(87)
L'analisi ha inoltre dimostrato che probabilmente le misure antidumping non incideranno in modo sostanziale sulla situazione degli utilizzatori.
(88)
Il basso livello di collaborazione da parte degli importatori/commercianti del prodotto in esame nella Comunità non ha consentito un'analisi approfondita del loro interesse. Si può tuttavia concludere che tali operatori abbiano deciso di non collaborare all'inchiesta perché l'istituzione di misure relative alle importazioni di diidromircenolo dall'India non avrebbero un impatto sostanziale sulla loro attività.
(89)
Tutto considerato, si ritiene che l'istituzione di misure, ossia l'eliminazione del dumping pregiudizievole, permetterà all'industria comunitaria di migliorare la propria situazione finanziaria e di mantenere la propria attività e che gli eventuali effetti negativi delle misure su alcuni altri operatori economici nella Comunità non saranno sproporzionati rispetto agli effetti benefici per l'industria comunitaria.
(90)
Alla luce delle considerazioni che precedono, si conclude provvisoriamente che, nella fattispecie, non esistono validi motivi riguardanti l'interesse della Comunità per non istituire misure antidumping.
7. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(91)
Viste le conclusioni provvisorie relative al dumping, al pregiudizio che ne è derivato e all'interesse della Comunità, è opportuno istituire misure provvisorie sulle importazioni del prodotto in esame originarie dell'India per evitare che le importazioni oggetto di dumping danneggino ulteriormente l'industria comunitaria.
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(92)
Il livello delle misure antidumping provvisorie dovrebbe essere sufficiente ad eliminare il pregiudizio causato all'industria comunitaria dalle importazioni oggetto di dumping e non dovrebbe essere superiore ai margini di dumping rilevati. Nel calcolare il dazio necessario ad eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, la Commissione ha ritenuto che le misure dovessero esser tali da consentire all'industria comunitaria di coprire i propri costi e di ottenere un profitto al lordo delle imposte pari a quello che sarebbe ragionevole attendersi in condizioni di concorrenza normali, ovvero in assenza di importazioni oggetto di dumping.
(93)
Sulla base delle informazioni disponibili, è stato accertato in via preliminare che un margine di profitto del 5 % sul fatturato può essere considerato un livello adeguato che l'industria comunitaria può prevedere di ottenere in assenza di pratiche di dumping pregiudizievoli. Nel 2003, ovvero prima dell'afflusso di importazioni oggetto di dumping originarie dell'India, l'industria comunitaria ha ottenuto un profitto del 12,3 % per le vendite del prodotto simile nel mercato libero [cfr. il considerando (48)]. Si è tuttavia ritenuto opportuno adeguare tale redditività per tener conto del fatto che la Comunità e il mercato mondiale del diidromircenolo si sono ampliati e che si sono sviluppate nuove capacità, per cui, indipendentemente dalla presenza di importazioni oggetto di dumping, il livello complessivo dei prezzi è lievemente diminuito, mentre il costo di produzione unitario è rimasto essenzialmente inalterato. Pertanto, un profitto del 12 % in assenza di importazioni oggetto di dumping non è apparso ragionevolmente giustificato, mentre nella situazione attuale si è ritenuto più adeguato un margine di profitto del 5 %.
(94)
Il necessario aumento di prezzo è stato quindi determinato in base al confronto tra la media ponderata dei prezzi all'importazione, utilizzata per calcolare la sottoquotazione, e la media dei prezzi non pregiudizievoli dei prodotti venduti dall'industria comunitaria nel mercato comunitario. Le differenze risultanti da tale confronto sono state espresse come percentuale del valore medio CIF all'importazione. Per quanto riguarda i due produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta, queste differenze sono risultate superiori ai margini di dumping rilevati.
7.2. Misure provvisorie
(95)
Alla luce di quanto precede e a norma dell'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che per i produttori esportatori che hanno collaborato sia opportuno istituire un dazio antidumping provvisorio al livello dei margini di dumping rilevati.
(96)
Si ricorda che il grado di collaborazione è stato elevato, pertanto si è ritenuto opportuno fissare il dazio per le società rimanenti, che non hanno collaborato all'inchiesta, al livello del dazio più alto previsto per le società che hanno collaborato. L'aliquota del dazio residuo è stata quindi fissata al 7,5 %.
(97)
Alla luce di quanto sopra, il tasso del dazio antidumping provvisorio dovrebbe essere il seguente:
Produttore
Dazio antidumping proposto
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Tutte le altre società (compresa la Privi Organics Limited, Mumbai)
7,5 %
(98)
L'aliquota del dazio antidumping indicata nel presente regolamento, e applicata a titolo individuale a una società, è stata stabilita in base alle conclusioni della presente inchiesta. Essa rispecchia pertanto la situazione di tale società constatata durante l'inchiesta. Detta aliquota (diversamente dal dazio per l'intero paese, applicabile a «tutte le altre società») si applica quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari dell'India e fabbricati da tale società, cioè dalla specifica persona giuridica della quale viene fatta menzione. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società la cui ragione sociale e il cui indirizzo non sono espressamente menzionati nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quella espressamente citata, non possono beneficiare di tale aliquota e sono soggette all'aliquota di dazio applicabile a «tutte le altre società».
(99)
Le eventuali richieste di applicazione di tale aliquota individuale del dazio (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione sociale o alla creazione di nuove unità produttive o di vendita) devono essere immediatamente indirizzate alla Commissione unitamente a tutte le informazioni del caso, segnatamente per quanto riguarda eventuali modifiche delle attività della società concernenti la produzione, le vendite nel mercato interno o le esportazioni e connesse al cambiamento di ragione sociale o alla creazione di nuove unità produttive o di vendita. Se del caso, la Commissione, previa consultazione del comitato consultivo, modificherà opportunamente il regolamento aggiornando l'elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali del dazio.
(100)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l'aliquota del dazio residuo dovrebbe essere applicata non soltanto ai produttori esportatori che non hanno collaborato ma anche ai produttori che non hanno esportato verso la Comunità durante il PI. Queste ultime società, tuttavia, se soddisfano le condizioni di cui all'articolo 11, paragrafo 4, secondo comma, del regolamento di base, sono invitate a presentare una richiesta di riesame a norma di tale articolo, affinché la loro situazione sia esaminata individualmente.
8. DISPOSIZIONI FINALI
(101)
Ai fini di una sana amministrazione, occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine stabilito nell'avviso di apertura possano comunicare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite. Va inoltre precisato che tutte le conclusioni sull'istituzione dei dazi elaborate ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate ai fini dell'adozione di eventuali dazi definitivi,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di diidromircenolo, di purezza, in peso, di 93 % o più, originario dell'India, classificato al codice NC ex 2905 22 90 (codice TARIC 2905229010).
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società indicate di seguito è la seguente:
Produttore
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Neeru Enterprises, Rampur, India
3,3 %
A827
Tutte le altre società
7,5 %
A999
3. L'immissione in libera pratica nella Comunità del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni sulla base dei quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
A norma dell'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono formulare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese a decorrere dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 27 luglio 2007.