32004R0398
L 066/15
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 398/2004 НА СЪВЕТА
от 2 март 2004 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций с произход в Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 2496/97 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито под формата на ad valorem мито върху вноса на силиций с произход в Китайската народна република („Китай“). Окончателната митническа ставка отнесена към нетната цена франко граница на Общността, преди плащане на мито беше 49 %. Тук следва да се отбележи, че първоначалните мерки бяха наложени с Регламент (ЕО) № 2200/90 (3) и че с Регламент (ЕО) № 2496/97 заключи преразглеждане поради предстоящото изтичане действието на мерките.
(2)
След публикуването на известие (4) за предстоящото изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, важащи за вноса на силиций с произход от Китай през март 2002 г., Комисията получи искане за преразглеждане съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането се предяви на 9 септември 2002 г. от Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) на комитета за връзка с индустриите за смеси от желязо („жалбоподател“), от името на производителите, на които се падат 100 % от продукцията на Общността на силициев метал. В искането се твърдеше, че дъмпингът и увреждането на производството на Общността в случай на изтичане срока на действието на мерките вероятно биха се появили отново.
(3)
Комисията след консултации с Консултативния комитет дойде до заключението, че са налице достатъчно доказателства, които обосновават преразглеждане и публикува съобщение за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действието на мерките (5) съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и започна разследване.
(4)
Комисията официално уведоми подалите заявление производители от Общността, известните ѝ засегнати, производители износители в Китай, вносители/търговци, потребители и съюзи на потребители както и представителите на китайското правителство за започването на процедурата. Засегнатите страни получиха възможност да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, установен в известието за започване на процедура.
(5)
Бяха изпратени въпросници на всички, които бяха официално уведомени за започване на преразглеждането, както и на страните, които бяха поискали въпросник в рамките на срока, установен в известието за започване на процедурата.
(6)
Трима производители на Общността, предявили искането, един производител износител, един вносител и двама производители в страната аналог отговориха на въпросника.
(7)
Комисията събра цялата информация, която тя смяташе за необходима за оценяване на вероятността от спиране или ново проявление на дъмпинг и увреждане както и за преценката на интереса на Общността и ги провери. В заводите на следните производители се проведоха контролни посещения:
a)
Производители износители:
Dalian DC Silicon Co., Ltd - Dalian, Китай
б)
Свързани вносители:
Dow Corning Ltd, Barry, Уелс, Обединеното кралство
в)
Производители в страната аналог:
Fesil ASA, Trondheim, Норвегия
Elkem ASA, Oslo, Норвегия
г)
Производители на Общността:
Invensil, Pechiney Group, Paris, Франция
Ferroatlantica, Madrid, Испания
R W Silicium, Pocking, Германия.
(8)
Разследването по отношение на спирането или новата поява на дъмпинг и увреждане обхвана периода от 1 октомври 2001 г. до 30. септември 2002 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разследването на тенденциите, релевантни за преценката на вероятността от спиране или нова поява на увреждането, обхвана периода от 1 януари 1998 г. до края на ПР („разглеждан период“).
(9)
През октомври 2002 г. беше наложена антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на силиций с произход в Русия. На 10 юли 2003 г. с Регламент (ЕО) № 2229/2003 (6) на Съвета беше наложено временно антидъмпингово мито от 22,7 % до 23,6 %.
(10)
При разглеждания продукт се касае за една и съща продукт както при първоначалното разследване - силициев метал с произход в Китай, който беше указан под код по КН 2804 69 00 (със съдържание на силиций по-малко от 99,99 % от теглото). Само заради сегашната класификация той се означава в митническата номенклатура като „силиций“. Силиций с по-висока степен на чистота, т.е. със съдържание на силиций не по-малко от 99,99 %, който се използва предимно в индустрията за електронни полупроводници, попада под друг код по КН и не е предмет на тази процедура.
(11)
Силиций се произвежда в електроредукционни пещи чрез карботермична редукция на кварц (силика) с помощта на различни типове средства за редукция на въглища. Той се предлага във формата на зърна, гранулат или прах според международно признати технически спецификации на чистота. Силицият на първа линия се използва от два стопански отрасъла - от химическата индустрия за производство на метилхлорсилани или трихлорсилани и тетрахлорсилиций и от алуминиевата индустрия за производство на алуминиеви смеси - първични и вторични топени смеси, които за предназначени за производство на излети смеси за различни стопански отрасли и специално за автомобилната индустрия.
(12)
Както предходното преразглеждане, с оглед изтичане срока на действието на мерките, и това разследване показа, че произведеният и продаваният на вътрешния пазар силиций както и изнасяният в Общността силиций, който се произвежда в страната аналог и там продаваният на вътрешния пазар силиций, както и произведеният и продаван от производителите на Общността, които са направили искането, показват същите основни физични и химически свойства и се доставят за същото основополагащо потребление. Затова те се разглеждат като сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(13)
Получи се становище от китайското правителство и китайската търговска камара на вносителите на метал, минерали и химикали за различните качества на разглеждания продукт и на сходния продукт. Тези становища обаче не бяха подкрепени със съответните доказателства. Извън това те се представиха едва на един много късен стадий от процедурата. Затова постъпилите становища относно разглеждания продукт бяха отхвърлени.
(14)
Съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено, дали по това време е имало дъмпинг и ако да, дали прекратяването на действието на мерките би довело по всяка вероятност до прекратяване на дъмпинга.
(15)
От шестте посочени в искането китайски производители, извършващи износ, само един сътрудничеше на разследването. Според данните от Евростат на този производител се падаха повече от 80 % от общия китайски износ в Общността. От останалите китайски производители износители не се представи никаква информация, така че констатациите, които се отнасяха до тях съгласно член 18 от основния регламент трябваше да бъдат взети на основата на разполагаемата информация.
(16)
През ПР на предходното разследване с оглед изтичането на срока нас оглед изтичането на срока на действие на мерките обемът на вноса на силиций от Китай в Общността беше 10 199 тона. След налагането на антидъмпинговите мерки засегнатия внос сспадна, към края на ПР обаче отново се повиши достигайки 14 454 тона.
(17)
В първоначалното разследване пазарният дял на вноса от Китай беше 9,3 % през ПР. Пазарният дял на засегнатия внос представляваше 3,8 % от общото потребление на Общността през ПР на предходното преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките. След налагането на атидъмпинговите мерки този пазарен дял сспадна обаче през 1998 г. и то на 1,4 %, но се покачи през ПР отново и достигна 3,9 % от потреблението на разглеждания продукт от Общността.
(18)
Съгласно член 11, параграф 9 от основния регламент Комисията процедираше по същия метод както в първоначалното разследване.
(19)
Тъй като при Китай се касае за икономика, което се намира в преход, нормалната стойност трябваше съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент да се определи на основата на информация, която се събира в една подходяща трета страна с пазарна икономика.
(20)
Както вече беше предложено по време на предходното преразглеждане, с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в известието за започването на това преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките Норвегия беше предложена като страна аналог за целите на определянето на нормалната стойност.
(21)
Китайските производители износители не бяха съгласни с предложението и изтъкнаха, че Бразилия или Южна Африка биха били по-подходящи, особено защото конкуренцията и пазарните условия в тези държави са повече сравними със ситуацията в Китай. Засегнатата производство на Общността направи възражения против това, че тези държави бяха привлечени и то от една страна поради силното обезценяване на бразилската местна валута и от друга страна поради липсваща конкуренция в Южна Африка, в която само едно предприятие произвеждаше разглеждания продукт. Освен това никой от известните производители в тези две страни не беше готов за сътрудничество в процедурата, макар че бяха поканени от Комисията да ѝ сътрудничат; поради това Бразилия и Южна Африка не можеха да бъдат привлечени като държави за сравнение.
(22)
По отношение на Норвегия беше установено, че се касае за един от най-големите световни производители на силиций, намиращ се в конкуренция с двама местни производители. Според резултатите на разследването Норвегия е един отворен пазар без вносни мита върху силиций и значителни количества се внасят от Бразилия и Китай. Освен това Норвегия има достъп до евтина енергия и поради това има едно естествено предимство, докато Китай според предоставените информации не разполага с такова сравнимо предимство.
(23)
Затова се установи, че при Норвегия са касае за една подходяща страна аналог. Комисията влезе в контакт с двама известни производители на силиций в Норвегия и двамата обявиха готовност да сътрудничат.
(24)
Що се касае до определянето на нормалната стойност, най-напред се установи, че обемът на вътрешните продажби на норвежките производители, сравнен с експортния обем на Китай, беше изразителен. Нормалната стойност беше определена или на основата на постигнатата в нормалния търговски оборот средна продажбена цена, която е била плащана от независими купувачи, или, в случаите, в които тези вътрешни продажби не дадоха никаква печалба, на основата на счетоводно определената нормална стойност. Имайки предвид това, следва да се отбележи, че само за един малък дял от износа трябваше да се постави в основата една счетоводно определена нормална стойност. Счетоводното определяне на нормалната стойност се извърши чрез събиране на един разумен размер за разходи разходите за продажби, административни и общи разходи (ПАО) както и разумна граница на печалбата с производствените разходи в Норвегия. Във всички случаи ПАО и печалба се определиха по първия изложен в член 2, параграф 6 от основния регламент метод.
(25)
Що се отнася до експорта в Общността, повечето покупки на коопериращия производител износител в Китай бяха на свързано предприятие в Общността, което обработваше по-нататък внесения силиций на силикон. По начало тези експортни цени не служеха за определяне на експортната цена, защото можеха да бъдат повлияни от взаимовръзката. Тъй като, обаче, беше установено, че поставените в сметката цени съвпадаха с пазарните цени, посочени в компетентните професионални списания, по които един друг китайски производител износител, който не сътрудничеше, изнасяше стоки на същото предприятие в ЕС през ПР, те бяха включени в сметката и беше решено, че тези цени ще бъдат поставени в основата на определянето на експортната цена. Експортната цена в резултат на това беше определена на основата на данните, предоставени на разположение от коопериращия производител износител както и данните на несътрудничещия производител износител и на основата на останалите данни от Евростат. Тук следва да се отбележи, че експортният обем на коопериращия производител износител представляваше 80 % от обхванатия от Евростат внос и с това беше по-висок от общия обем на внасяната от Китай засегната продукт през ПР на предходното разследване с оглед изтичането на срока на действието на мерките.
(26)
В интерес на справедливо сравнение на нормалната стойност с експортната цена франко завод бяха предприети съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, въз основа на направено искане, корекции в различията, влияещи върху цените и тяхната сравнимост. Бяха предприети корекции на различията при разходите за транспорт, застраховка, обработка и кредит.
(27)
Дъмпинговият марж беше определена съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент на основата на сравнение на средно претеглената нормална стойност със средно претеглената експортна цена, които бяха определени по горепосочения начин. Това сравнение показа наличието на дъмпинг. Изразената като процентна ставка от CIF цена, франко граница на Общността, преди плащане на мито, дъмпинговият марж от 12,5 % беше значителен, макар очевидно по-нисък от размерите, установени в предходните разследвания.
(28)
Разследването показа, че обемът на внос на разглеждания продукт от Китай беше по-висок от този през ПР на предходното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките и че вносът продължава да става без съмнение на дъмпингови цени. Разследването не показа никакви индикации за това, че дъмпингът би престанал или че неговият обхват ще се ограничи ако мерките бъдат отменени. Затова се направи изводът, че е вероятно продължаването на дъмпинга.
(29)
Смяташе се също за уместно да се провери, дали обемът на вноса от Китай в случай на отмяна на настоящите мерки би се увеличил. За тази цел се оцениха следните фактори: развитието на експортния и/или производствения капацитет и експортното поведение на китайските производители износители върху пазарите на трети страни.
(30)
Разследването показа, че коопериращото предприятие изнасяше своята продукция на разглеждания продукт 100 %, че това предприятие разполага със значителни свръхкапацитети, които за кратко време се удвоиха. Също така следва да се има предвид, че големият дял от експортите в рамките на активното преработване бяха изнасяни без мита на едно свързано предприятие в ЕС, което използваше разглеждания продукт за по-нататъшна преработка. С други думи, този внос не достигна никога до свободно обръщение в Общността, но конкурираше с продукта на други предложители на силиций на пазара на Общността. В случай на отмяна на мерките би се предложил допълнителен стимул за този износител, да внесе други количества от разглеждания продукт в обмитения свободен оборот или да го внесе за активно обработване на пазара на Общността.
(31)
Следвайки искането за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, което се подкрепя в това отношение от информацията от Бюлетин за метала от август 2001 г., целият производствен капацитет в Китай за разглеждания продукт е около 1 203 000 тона на година. Искането намира опора по-нататък в информациите на една водеща независима изследователска група, според която производственият капацитет през 2002 г. е бил 600 000 тона. Произведеното количество в Китай беше оценено за тази година на около 400 000 тона. На тази основа натоварването на капацитета в Китай би се намирало между 33 % и 66 % и неизползваният производствен капацитет в най-благоприятния случай би бил равен най-малкото на половината от общото потребление на Общността. При благоприятни пазарни условия производственият капацитет в Китай може бързо да се увеличи извън тези размери.
(32)
Големият производствен капацитет, с който разполага Китай, доказва, че производителите са в състояние да повишат за най-кратко време производството и да го доставят на който и да експортен пазар - също и на пазара на Общността в случай на излизане извън сила на мерките.
(33)
Тъй като от китайските източници не бяха дошли никакви разполагаеми сведения и само малко сведения за силициевата индустрия в Китай бяха публично достъпни, се посочва, че тези констатации според основния регламент и специално според член 18, се уповават предимно на най-добрите разполагаеми сведения, т.е. на съдържащата се в искането информация.
(34)
На основата на данните за външната търговия на Китай беше установено, че световните износи на силиций от Китай нараснаха общо с 43 %, т.е. от 271 626 тона през 1998 г. на 387 444 тона през 2002 г. (7). Цените при износа на световния пазар са 30 % под цените при износа в Общността, така че извършващият износ производител в случай на отмяна на мерките би получил по-голям стимул да изнася повече стоки в Общността вместо в трети страни.
(35)
Извън това се отбеляза едно намаляване с около 4 % на китайските експортни цени на разглеждания продукт и то от 829 USD за тон през 1998 г. на 799 USD за тон през 2002 г. (7).
(36)
Това ясно показва, че ако мерките бъдат отменени, китайските вносители биха имали стимул да се насочат към пазара на Общността имайки предвид наложените наскоро антидъмпингови мерки за защита на пазара на САЩ и най-новото повишаване на руските мита върху вноса с произход в Китай от 5 % на 20 % на разглеждания продукт.
(37)
По-нататък следва да се отбележи, че общото ниво на цените за разглеждания продукт в Общността прави много атрактивен пазара на Общността. Това предполага един допълнителен стимул за увеличаване на износите в Общността и то или чрез покачване на производството, или чрез отклоняване на изнасяните сега в трети страни продажби към износ в Общността. Освен това беше установено, че цените при износа в трети страни са били по-ниски от цените при износа в Общността. Не е обаче много вероятно, че тези атрактивни и относително високи цени на пазара на Общността могат да се задържат задълго такива, тъй като отмяната на мерките многобройните китайски износители биха могли да влязат в конкуренция помежду си, за да спечелят пазарни дялове от пазара на Общността. Следователно трябва да се изхожда от това, че всички предложители на пазара на Общността биха били принудени да намалят съответно своите цени.
(38)
Експортното поведение на китайските производители на други важни пазари на разглеждания продукт беше също така разследвано. САЩ въведоха през 1999 г. преразглеждане на антидъмпинговото мито върху силиций от Китай. Разследването показа много висока дъмпингов марж (до 139 %). Затова антидъмпинговите мерки срещу вноса на разглеждания продукт през февруари 2003 г. бяха подновени с обосновката, че едно отмяна на мерките не би довело до спиране на дъмпинга и на увреждането (8).
(39)
Освен това руските служби през 2002 г. приключиха антидъмпингово разследване по отношение на вноса на силиций от Китай с препоръката да наложат антидъмпингово мито от 25 %. След консултации с китайските служби експортното мито обаче се повиши от 5 % на 20 %. Това е ясен знак за това, че китайските износители трябваше да търсят други пазари за пласиране на разглеждания продукт.
(40)
Оттук може да се направи заключението, че китайските производители износители се намират под натиска да търсят алтернативни експортни пазари.
(41)
Разследването беше показало, че Китай е продължил своите дъмпингови практики и през ПР. Тъй като Китай разполага със значителни неизползвани производствени капацитети и китайските експорти в трети страни стават на още по-ниски цени от китайските износи в Общността, голяма е вероятността, китайските производители износители на разглеждания продукт да увеличат своите дъмпингови износи в Общността значително, ако настоящите мерки бъдат отменени. Освен това съответните износи от Китай биха се ограничили чрез новите антидъмпингови мерки на САЩ и Русия. Обобщено може да се установи, че е много вероятно, разглеждания продукт в случай на отмяна на мерките отново да се внася в големи количества и на дъмпингови цени от Китай в Общността.
(42)
Тримата предявили искането производители на Общността отговориха на въпросника и сътрудничеха неограничено на разследването. На тези производители се спаднаха през ПР 100 % от производството на Общността на разглеждания продукт. Един от тримата производители на Общността внесе разглеждания продукт през ПР от трети държави, предимно от Южна Африка. Установи се, че този внос по същество служат за допълнение на стоките, които той доставяше на своите клиенти в Общността. В резултат от изграждането на нови производствени съоръжения в Общността чрез засегнатия производител и неговото стратегическо решение да произвежда и продава повече силиций на пазара на Общността, този внос изостана през разглеждания период наполовина. През ПР на вноса на разглеждания продукт от съответния производител се падаха в количествено отношение само 2,1 % от продажбите на силиций на производството на Общността в Общността (3,5 % от продажбите на съответния производител) и 1,9 % от производството на Общността на разглеждания продукт (3,2 % от производството на съответния производител). Вносът на този производител не промени с това нищо в статута му като производител на Общността.
(43)
На тази основа тримата предявили искането производители на Общността образуват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(44)
Потреблението на Общността се определи с помощта на количествените доставки на производството на Общността в Общността и данните на Евростат за вноса от Китай и други трети страни.
Таблица 1 Потребление на Общността (на основата на продадените количества)
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Тона
290 684
325 234
388 938
373 950
371 540
Индекс
100
112
134
129
128
Разлика спрямо предходната година
+12 %
+20 %
-4 %
-1 %
Източник: Проверени отговори на въпросника и Евростат.
(45)
Потреблението на Общността на силиций достигна през 2000 г. с почти 390 000 тона максимална стойност, преди той започне да спада както през 2001 г. така и през ПР и да достигне до 371 540 тона. Общо растежът през целия разглеждан период беше 28 %, спадането обаче между 2000 и ПР - е 4 %.
(46)
По данни на Евростат внесените от Китай количества през разглеждания период нараснаха от 4 168 тона на 14 454 тона. Пазарният дял на вноса от Китай, който беше при предходното преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките около 4 %, нарасна през разглеждания период от 1,4 % на 3,9 % през ПР. Цените спаднаха между 1998 г. и 2000 г. най-напред с 8 % и се покачиха след това до края на ПР на по-високо ниво от това през 1998 г.
Таблица 2 Внос от Китай (по данни на Евростат)
Внос от Китай
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Количество в тонове
4 168
3 560
5 969
9 709
14 454
Индекс
100
85
143
232
347
Пазарен дял
1,4 %
1,1 %
1,5 %
2,6 %
3,9 %
Цена EUR/тон
1 044
953
964
1 142
1 158
Индекс
100
91
92
109
110
Развитие на вносните цени.
(47)
След налагането на антидъмпингово мито през 1997 г. цените на силиций с произход в Китай останаха по-ниски от цените на производството на Общността. Разликата спрямо цените на производството на Общността беше през ПР 2 %. Тази разлика беше определена с помощта на средните продажбени цени (от завода) на производството на Общността и данните на Евростат за цените на вноса от Китай, които бяха коригирани за да се вземат предвид припадащите се разходи след вноса, митата и антидъмпинговите мита. Горепосочените продажбени цени се определиха на основата както на извършените на пазара на Общността продажби на потребителите в Общността, така и на продажбите на китайски силиций, определен за активно обработване. Върху посочените продажби не бяха предвидени антидъмпингови мита. Разследването показа обаче, че силиций от Китай, който е внесен в свободно обръщение на пазара на Общността, беше продаван средно на изключително ниски цени - около 870 EUR за тон.
(48)
През разглеждания период производството на производството на Общността нарасна с 34 %, до спадна между 2001 г. и ПР с 3 %. През ПР от производството на силиций на производството на Общността се падаха 38,7 % от потреблението на Общността.
Таблица 4 Производствен капацитет
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Тонове
125 000
142 300
158 000
165 600
162 000
Индекс
100
114
126
132
130
Разлика спрямо предходната година
+14 %
+12 %
+5 %
-2 %
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(49)
Производственият капацитет всяка година нарастваше с изключение на ПР, през който се отбеляза един лек спад. В резултат на взетите през 1998 г. инвестиционни решения нарастването при производствения капацитет през разглеждания период беше общо 30 %.
Таблица 5 Максимално натоварване на капацитета
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Натоварване в %
85,8 %
90,9 %
90,7 %
89,3 %
88,8 %
Индекс
100
106
106
104
103
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(50)
Гореизложената таблица показва, че максималното натоварване на капацитета през разглеждания период е нараснало с 3 процентни пункта. Най-голямото нарастване беше отбелязано между 1998 г. и 1999 г. Между 2000 г. и ПР максималното нарастване на капацитета спадна с около два пункта.
(51)
Продажбите на производството на Общността на независими клиенти в Общността нараснаха между 1998 г. и ПР с 57 %.
(52)
Продажбите на свързани производители останаха стабилни; на тях се падаха по-малко от 6 % от всички продажби на силиций през разглеждания период.
Таблица 7 Продажбени цени на производството на Общността на силиций
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
EUR/тон
1 415
1 184
1 231
1 271
1 185
Индекс
100
84
87
90
84
Разлика спрямо предходната година
-16 %
+4 %
+3 %
-7 %
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(53)
През периода от 1998 г. до ПР средните продажбени цени на силиций, които влизаха в сметката на производството на Общността на пазара на Общността, значително спаднаха и то с 16 %. Средните цени спаднаха през 1999 г. драстично до 1 184 EUR/тон, преди да се покачат през 2001 г. отново на 1 271 EUR/тон. След това цените спаднаха през ПР отново със 7 % и достигнаха накрая нивото от 1999 г. Драстичният пробив при продажбените цени и нарастването на производствените разходи бяха решаващите фактори за влошаване на финансовото положение на производството на Общността.
(54)
В съответствие с високите произведени и продавани количества, които се дължаха на откриването на едно ново съоръжение в Общността, пазарният дял на производството на Общността нарасна от 29,8 % през 1998 г. на 36,7 % през ПР. Силно покачване (+ 5,4 % от пазара) имаше между 1998 г. и 1999 г., когато бяха въведени в експлоатация новите производствени капацитети в Общността. По-малко беше нарастването между 2001 г. и ПР (+ 2,4 %).
(55)
Както показва таблицата, складовите наличности през разглеждания период спаднаха с 29 %. Независимо от 2000 г. складовите наличности бяха около 33 000 тона, докато през ПР спаднаха до добрите 23 000 тона.
(56)
Складовите наличности, които съставляваха през 1998 г. около 38 % от продаваните в Общността от производството на Общността количества, спаднаха през ПР под 17 % от покупките на Общността. Това се обяснява преди всичко с факта, че складовите наличности по правило се блокират в края на календарната година, за да се изравнят с по-малките произведени количества, които се произвеждат през зимните месеци поради високите цени на енергията. ПР завърши през септември, т.е. преди блокирането да бъде забелязано.
(57)
През разглеждания период рентабилността се разви, изразена като процентна ставка от нетната продажбена стойност, по следния начин:
Таблица 10 Рентабилност
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Печалба в %
12,6 %
1,8 %
5,0 %
1,7 %
- 2,1 %
Разлика спрямо предходната година
- 10,8 %
+ 3,2 %
- 3,3 %
- 3,8 %
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(58)
Независимо от 2000 г. рентабилността се влошаваше непрекъснато през целия период от време, от една печалба от 12,6 % през 1998 г. към една загуба от 2,1 % през ПР. През 2000 г. по-високите с 4 % спрямо 1999 г. продажни цени и намалените поради по-големите инвестиции производствени разходи имаха за последица една по-добра рентабилност на оборота. Заради покачващите се производствени разходи, особено на цените на енергията и на потребителските стоки, на които не съответстваше покачване на покупните цени, печалбите спаднаха през 2001 г. Докато през посочената година средните разходи се повишиха с 80 EUR/тон, само 40 EUR/тон можеха да бъдат дадени по-нататък на потребителите. През ПР цените намаляха и причиниха на производството на Общността въпреки регреса на средните производствени разходи значителни загуби.
(59)
Паричният поток тръгна през разглеждания период назад с 64 % и следваше с това в своето развитие негативната тенденция, отбелязана за рентабилността.
(60)
Целта на действащите през периода от 1998 г. до 2000 г. значителни инвестиции беше преди всичко на основата на господстващите през 1998 г. благоприятни условия и на очакваното от производството на Общността към тогавашния момент положително развитие на пазара на Общността за силиций да се разширят производствените капацитети в Общността. Разширяването на капацитета беше използвано само за това, да намали зависимостта на производството на Общността от вноса на силиций. Основа за това очакване беше тенденцията при потреблението на Общността, което се повиши между 1998 г. и 2000 г. с 34 %.
(61)
Разследването показа, че рентабилността на капитала, включително кумулираната през разглеждания период амортизация, се е влошило съответно на развитието на рентабилността.
Таблица 13 Възвръщаемост на инвестициите и възможности за привличане на капитал
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Възвръщаемост в проценти
39,1 %
14,7 %
20,4 %
9,1 %
- 5,7 %
Разлика спрямо предходната година
-24 %
+6 %
-11 %
-15 %
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(62)
Всички производители, които образуват производството на Общността, принадлежат към големи групи от производители. Техните възможности за привличане на капитал поради това зависят от финансовото положение на тези групи производители. Проблеми на привличането на капитал през разглеждания период не бяха съобщени от групите производители. Но беше съобщено за проблеми при финансирането на нови продукти особено в сектора на силиция. Това изглежда че беше потвърдено чрез негативно развитие на финансовото положение на производството на Общността и чрез проверените в рамките на разследването данни. Тези данни са обобщени в таблица 12 и показват, че инвестициите през ПР достигнаха само 22 % от нивото от 1998 г.
(63)
Горепосочената таблица показва, че заетостта през разглеждания период е нараснала с 16 %. Нарастването беше най-силно през периода от 1998 г. до 2000 г. поради по-големите производствени капацитети, но не продължи в значителни размери и през ПР.
(64)
Тъй като производството се повиши по-силно отколкото заетостта, през целия период от време се повиши и производителността с 15 %, както може да се види от долната таблица.
Таблица 15 Производителност
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Тона
182
204
213
217
210
Индекс
100
112
117
119
115
Разлика спрямо предходната година
+12 %
+5 %
+2 %
-4 %
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(65)
Средните заплати на заетите в производството на Общността нараснаха през разглеждания период с по-малко от 1 % на година, т.е. с по-малко от инфлационните ставки.
Таблица 16 Заплати
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
EUR/заето лице
32 537
30 610
33 162
35 048
33 740
Индекс
100
94
102
108
104
Разлика спрямо предходната година
-6 %
+8 %
+6 %
-4 %
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(66)
Относно въздействията на размера на действително установения през ПР дъмпингов марж върху положението на производството на Общността следва да се отбележи, че установения за Китай марж е значителен. Затова въздействията на установения в това разследване дъмпингов марж в случай на отмяна на мерките са значителни, защото митническата ставка е 49 % от CIF цената на вноса от Китай.
(67)
Разследването показа, че експортната дейност на производството на Общността се беше развила по следния начин:
Таблица 17 Експорт на производството на Общността
1998
1999
2000
2001
ПР
Тона
6 446
6 776
5 803
6 285
3 209
Индекс
100
105
90
98
50
Разлика спрямо предходната година
+5 %
-14 %
+8 %
-49 %
Източник: Проверени отговори на производството на Общността на въпросника.
(68)
Експортът на силиций на производството на Общността през разглеждания период спадна с 50 %, преди всичко през ПР. В относителен аспект този регрес изглежда драматичен, в абсолютни числа погледнат обаче това изглежда регрес на един вече малък продажбен обем - а именно по-малко от 4,8 % от всички продажби през 2001 г. - върху един още по-малък обем от по-малко от 2,4 % през ПР. По-малкият експортен обем би могъл да въздейства на стопанското положение на производството на Общността, това влияние би трябвало обаче да бъде малко. Влошаването на положението на производството на Общността би следвало по-скоро да се дължи на пропадането на продажните цени и на регреса на рентабилността на пазара на Общността. Упадъкът на експортния обем, който преди ПР беше несъществен, би трябвало да не повлияе или да повлияе само съвсем малко на положението на производството на Общността.
(69)
Количествата при внос на силиций от други трети страни, различни от Китай, в Общността и средните референтни към тях цени се развиха по следния начин:
Таблица 18 Внос от други трети страни в Общността (количество)
Тона
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Бразилия
43 536
56 709
67 663
50 849
52 089
Русия
10 798
6 272
14 172
16 907
18 006
Норвегия
92 200
115 385
124 790
122 677
114 254
Южна Африка
12 234
6 225
5 539
6 203
2 674
Други трети страни
41 029
22 495
37 236
39 385
33 643
Общо
199 797
207 086
249 400
236 021
220 666
Източник: Евростат.
Таблица 19 Внос от други трети страни в Общността (средна цена)
EUR/тона
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
ПР
Бразилия
1 173
1 040
1 158
1 231
1 098
Русия
1 048
963
1 131
999
929
Норвегия
1 341
1 207
1 197
1 201
1 199
Южна Африка
1 198
1 161
1 241
1 149
1 149
Други трети страни
1 273
1 205
1 165
1 210
1 156
Общо
1 266
1 152
1 179
1 193
1 146
Източник: Евростат.
(70)
Докато общото количество на вноса на силиций от други трети страни, различни от Китай, през разглеждания период нарасна от около 200 000 тона през 1998 г. на 221 000 тона през ПР, техният пазарен дял през същия период от време спадна от 69 % на 59 %. Най-важните за Общността експортни държави бяха Бразилия, Норвегия, Южна Африка и Русия. Само средните цени на вноса от Русия бяха през ПР значително по-ниски от цените на производството на Общността. Както вече се посочи в съображение 47, цената на силиция от Китай, който беше внасян в свободния от мита оборот на пазара на Общността, е значително под цените на вноса от други трети страни (виж таблица 19).
(71)
Както се посочи, производството на Общността можеше да отбележи между 1998 г. и 2000 г. пазарен растеж от 34 % и значително нарастване на своите продажбени количества и на своя пазарен дял. След това продаваните количества стагнираха и пазарният дял и финансовото положение на производството на Общността (цени, рентабилност, паричен поток) се влошиха.
(72)
Едно общо преразглеждане показа, че най-важните позитивни развития за производството на Общността са се състояли между 1998 г. и 2000 г. За времето след 2000 г. не се откриха истински подобрения.
(73)
Подобренията от 1998 г. до 2000 г. могат пряко да се дължат на решението на производството на Общността от 1998 г. да инвестира в допълнителни производствени съоръжения в Общността. Между 1998 г. и 2000 г. нарасна производственият капацитет на Общността с 26 % от 125 000 тона на 158 000 тона. Това решение се взе като реакция на действащите за внос на силиций от Китай антидъмпингови мерки, които, както се посочи в съображение 1, бяха удължени през 1997 г. Производството на Общността постигна през 1998 г. също така големи печалби от продажбите на силиций в Общността (виж съображение 58). Това показва, че производството на Общността беше в положението да използва антидъмпинговите мерки, действащи за вноса на силиций от Китай. От 2000 г. до ПР положението на производството на Общността се влоши, специално поради падането на цените (на 46 EUR за тон). До ПР производството на Общността отбеляза загуби. Поради тези причини се застъпи схващането, че производството на Общността през ПР се е намирало в много лабилно и трудно положение.
(74)
Дъмпинговият внос от Китай се повиши през разглеждания период в количествено отношение значително и е вероятно, че без антидъмпинговите мерки значително по-големи количества от разглеждания продукт биха достигнали на много ниски цени до пазара на Общността. Имайки предвид размера на действащото антидъмпингово мито, ценовата разлика между внесения продукт и продукта, произведен от производството на Общността, можеше да бъде повече от 35 % в случай на отмяна на мерките.
(75)
Както е изложено в съображение 31, оценява се, че досега неизползваните капацитети на Китай са достатъчни да покрият 50 % от търсенето на силиций в Общността. При отмяна на настоящите мерки съществува опасността, една значителна част от неизползваните производствени капацитети да бъдат използвани за да наводнят пазара на Общността със силиций от Китай. От данните на Евростат следва, че китайски силиций, доколкото вносът става при условията на премахване на митата, би довел до средна цена от 870 EUR/тон на пазара на Общността. Няма опорни точки за това, че цените в бъдеще биха били по-високи, ако мерките бъдат отменени. При преразглеждането на влиянията на допълнителния евтин внос върху положението на производството на Общността би трябвало да се вземе предвид следното: Стопанският отрасъл се намира вече поради дъмпинговия внос от Китай и Русия в лабилно положение. При едно такова количество дъмпингов внос от Китай веднага би се получил един по-нататъшен значителен натиск върху цените на пазара на Общността, тъй като производството на Общността най-напред би опитал да задържи своя пазарен дял вместо да намали производството си. Чрез това рентабилността на производството на Общността ще продължи да изостава и ще трябва да поеме още по-големи загуби от 2,1 % през ПР. В производството на Общността, както показва между другото направеният пробив в рентабилността през разглеждания период от време с - 14,7 процентни пункта, би могло да настъпи непоносимо финансово положение на пазара.
(76)
Напомни се извода в съображение 28, според който силиций от Китай продължава да се внася на дъмпингови цени на пазара на Общността; напомни се изводът в съображение 41, според който този внос при изтичане на срока на действие на мерките вероятно биха се увеличил значително, както и извода в съображение 73, според който производството на Общността се намира в тежко положение. Настоящите мерки са достатъчни за да отстранят причинената чрез внос от Китай вреда на производството на Общността; обаче се направи изводът, че едно излизане извън сила на мерките би довело до възраждане на вредата, причинявана от дъмпинговия внос от Китай.
(77)
По силата на член 21 от основния регламент се провери, дали едно продължаване на настоящите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Общността в общи линии. Установяването на интереса на Общността се основава на оценката на всички интереси, които са поставени на карта, т.е. на интересите на производството на Общността, на вносителите/търговците както и на потребителите и доставчиците на разглеждания продукт.
(78)
Следва да бъде припомнено, че налагането на мерки не противоречи на резултатите от предходното преразглеждане спрямо интереса на Общността. По-нататък при това разследване се касае за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, така че може да се анализира едно положение, в което вече са наложени антидъмпингови мерки и могат да се оценят нежеланите негативни въздействия на настоящите антидъмпингови мерки върху участниците.
(79)
На тази основа се направи преразглеждане, дали въпреки заключенията за вероятност от едно възраждане на дъмпинга и вредата има наложителни причини да се приеме заключението, че в този особен случай запазването на мерките противоречи на интереса на Общността.
(80)
Производството на Общността доказа, че в структурно отношение то е жизнеспособно и може да се приспособи към променящите се условия на пазара. Това беше специално потвърдено чрез обстоятелството, че неговото положение се развиваше положително, след като една истинска конкуренция беше възродена чрез налагане на антидъмпинговите мерки срещу вноса от Китай и че през 1998 г. то инвестира в допълнителни производствени капацитети. Може да се направи изводът, че неговото положение с голяма вероятност значително ще се влоши без запазването на антидъмпинговите мерки.
(81)
Комисията изпрати въпросници на девет независими вносители/търговци и съюзи. Никой не отговори на тези въпросници, не се обадиха и вносители/търговци.
(82)
От това се направи изводът, че вносителите и търговците очевидно не бяха засегнати от настоящите мерки и че не биха били засегнати също така и от запазването им.
(83)
Службите на Комисията изпратиха въпросници на 15 потребителя и съюзи на потребители. Пристигнаха само два непълни отговора от потребители и едно общо становище от един съюз на потребители. От отговорите на промишлените потребители може да се направи изводът, че на силиция се падат около 10 % от техните производствени разходи. Те показват също така че двамата потребители, въпреки действащите антидъмпингови мита върху силиция от Китай, са рентабилни. Относно възможните въздействия на излизането извън сила на мерките не се изрази становище. Не беше също така съобщено, как налагането на мерките се е отразило на двамата потребителя. По-нататък не е известно, дали при случай биха могли да се предвидят по-нататъшни мита за клиентите на потребителите.
(84)
Съюзът на потребителите обясни, че е в интерес на Общността да разполага с толкова много източници за силиций, колкото е възможно. Според неговото становище едно излизане извън сила на мерките не води до нова поява на увреждащия дъмпинг при силиций от Китай. Но не бяха представени съответните доказателства.
(85)
Тъй като на въпросниците i) се дадоха само малко и ii) само непълни отговора и iii) нямаше никакви проверени данни, които да говорят в полза на изтичане на срока на действие на мерките, се направи изводът, че едно запазване на действащите мита не би имало никакви значителни въздействия върху потребителите.
(86)
От гореизложеното може да се направи изводът, че преразглеждането на интереса на Общността не показа никакви наложителни причини, които да говорят против запазването на антидъмпинговите мерки.
(87)
Поради тези причини следва да се запазят настоящите антидъмпингови мерки за внос на силиций с произход в Китай, наложени с Регламент (ЕО) № 2496/97 на основание член 11, параграф 2 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций под код по КН 2804 69 00 с произход от Китайската народна република.
2. Митническата ставка върху нетната цена, франко граница на Общността, преди плащане на мито е 49 %.
3. Доколкото не е предвидено друго, се прилагат съответните митнически разпоредби.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен с своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 2 март 2004 година.
Regolamento (CE) n. 398/2004 del Consiglio
del 2 marzo 2004
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di silicio originario della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea(1) ("regolamento di base"), in particolare l'articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione, sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
PROCEDURA
Misure in vigore
(1) Con il regolamento (CE) n. 2496/97(2) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping ad valorem definitivo sulle importazioni di silicio originario della Repubblica popolare cinese ("RPC" o "Cina"). L'aliquota del dazio definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, era pari al 49 %. Va rilevato che le misure iniziali erano state istituite dal regolamento (CE) n. 2200/90(3) e che il regolamento (CE) n. 2496/97 ha concluso un esame in previsione della scadenza.
Domanda di riesame
(2) In seguito alla pubblicazione, nel marzo 2002, di un avviso(4) di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di silicio originario della Repubblica popolare cinese, la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata il 9 settembre 2002 da Euroalliages (Comitato di collegamento dell'industria delle ferroleghe) ("il ricorrente") per conto dei produttori comunitari che rappresentano il 100 % della produzione comunitaria di silicio metallico. Secondo la richiesta, la scadenza delle misure avrebbe implicato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell'industria comunitaria.
(3) Avendo determinato, previa consultazione del comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per avviare un riesame, la Commissione ha annunciato l'apertura di un riesame in previsione della scadenza(5), ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, ed ha avviato un'inchiesta.
Inchiesta
Procedura
(4) La Commissione ha informato ufficialmente dell'apertura del riesame i produttori comunitari denuncianti, i produttori esportatori della RPC, gli importatori/operatori commerciali, le industrie utilizzatrici e le associazioni di utilizzatori notoriamente interessati, nonché i rappresentanti del governo cinese. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di rendere note le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(5) Sono stati inviati questionari a tutte le parti che erano state informate ufficialmente sull'apertura del riesame e a quelle che avevano richiesto un questionario entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(6) Al questionario hanno risposto i tre produttori comunitari ricorrenti, un produttore esportatore, un importatore e due produttori del paese analogo.
Parti interessate e visite di verifica
(7) La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio e l'interesse della Comunità. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a) Produttore esportatore
Dalian DC Silicon Co., Ltd - Dalian, RPC
b) Importatori collegati
Dow Corning Ltd, Barry, Galles, Regno Unito
c) Produttori del paese analogo
Fesil ASA, Trondheim, Norvegia
Elkem ASA, Oslo, Norvegia
d) Produttori comunitari
Invensil, Pechiney Group, Parigi, Francia
Ferroatlantica, Madrid, Spagna
R W Silicium, Pocking, Germania
Periodo dell'inchiesta
(8) L'inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2001 e il 30 settembre 2002 ("periodo dell'inchiesta" o "PI"). L'esame delle tendenze pertinenti per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 1998 fino alla fine del periodo dell'inchiesta ("periodo in esame").
Procedimenti riguardanti altri paesi
(9) Nell'ottobre 2002 è stato avviato un procedimento antidumping riguardante le importazioni nella Comunità di silicio originario della Russia. Il 10 luglio 2003, con il regolamento (CE) n. 2229/2003 del Consiglio(6), è stato istituito un dazio antidumping provvisorio variabile dal 22,7 al 23,6 %.
Prodotto in esame e prodotto simile
(10) Il prodotto in esame è quello dell'inchiesta iniziale, vale a dire il silicio metallico originario della RPC, classificabile al codice NC 2804 69 00 (contenente, in peso, meno del 99,99 % di silicio). Vista l'attuale classificazione del prodotto nella nomenclatura doganale, si legga "silicio". Il silicio più puro, cioè quello contenente, in peso, almeno il 99,99 % di silicio, che è utilizzato principalmente dall'industria dei semiconduttori elettronici, corrisponde ad un altro codice NC e non rientra nel presente procedimento.
(11) Il silicio, prodotto in forni ad arco con elettrodi immersi mediante riduzione carbotermica del quarzo (silice) in presenza di vari tipi di agenti riducenti al carbonio, viene commercializzato in blocchi, grani, granuli o polvere secondo le specifiche tecniche accettate internazionalmente per quanto riguarda la sua purezza. Viene usato prevalentemente dall'industria chimica, per la produzione di metilclorosilano, triclorosilano o tetraclorosilano, e dall'industria dell'alluminio, per la produzione di leghe di alluminio e di forni fusori primari e secondari con cui fabbricare leghe di fonderia per diverse industrie tra cui, in particolare, quella automobilistica.
(12) Come il riesame in previsione della scadenza precedente, la presente inchiesta ha dimostrato che il silicio prodotto nella RPC e venduto sul suo mercato interno, quello esportato nella Comunità, quello prodotto e venduto sul mercato interno del paese analogo (Norvegia) e quello fabbricato e venduto nella Comunità dai produttori comunitari ricorrenti presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e le stesse applicazioni di base. Di conseguenza, sono considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
(13) Vi sono stati commenti riguardanti i vari tenori di minerale del prodotto in esame e del prodotto simile, presentati dal governo cinese e dalla Camera di commercio dei metalli, dei minerali e degli importatori ed esportatori di prodotti chimici cinese. Tuttavia, tali osservazioni non sono state accompagnate da prove a sostegno. Inoltre, sono state fatte soltanto in una fase molto avanzata del procedimento. Per tali motivi i commenti ricevuti riguardo al prodotto in esame sono stati respinti.
RISCHIO DEL PERSISTERE DEL DUMPING
(14) A norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se il dumping si verificava e in tal caso se lo scadere delle misure comportasse o meno il rischio del persistere del dumping.
Osservazioni preliminari
(15) Dei sei produttori esportatori cinesi nominati nella denuncia, soltanto uno ha cooperato. Secondo i dati di Eurostat, il volume delle sue esportazioni rappresentava oltre l'80 % delle esportazioni cinesi nell'Unione europea. Poiché nessun altro produttore esportatore cinese ha presentato informazioni, le conclusioni sulla loro situazione si sono basate sui dati disponibili, ai sensi dell'articolo 18 del regolamento di base.
(16) Durante il periodo dell'inchiesta del precedente riesame in previsione della scadenza, il volume delle importazioni di silicio dalla RPC nella Comunità era di 10199 tonnellate. Dopo l'imposizione delle misure antidumping le importazioni sono scese a 4168 tonnellate nel 1998, ma alla fine del periodo dell'inchiesta erano nuovamente salite a 14454 tonnellate.
(17) Nell'inchiesta iniziale, le importazioni cinesi avevano una quota di mercato del 9,3 % nel PI. La quota di mercato delle importazioni interessate era pari al 3,8 % del consumo comunitario nel PI del precedente riesame in previsione della scadenza. Nel periodo successivo all'imposizione delle misure antidumping, tale quota di mercato è scesa all'1,4 % nel 1998, ma durante il PI è nuovamente aumentata e ha rappresentato il 3,9 % del consumo comunitario del prodotto in esame.
Dumping durante il periodo dell'inchiesta
(18) A norma dell'articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base, la Commissione ha usato la stessa metodologia dell'inchiesta originale.
Paese analogo
(19) Dato che la RPC è un'economia in transizione, il valore normale doveva basarsi sulle informazioni ottenute in un paese terzo a economia di mercato adeguato, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
(20) Come nel precedente riesame in previsione della scadenza, nell'avviso di apertura del presente riesame in previsione della scadenza è stata proposta la Norvegia quale paese analogo al fini de stabilire il valore normale.
(21) Il produttore esportatore cinese si è opposto a questa proposta e ha affermato che il Brasile o il Sudafrica sarebbero state scelte più appropriate, principalmente in quanto le condizioni di concorrenza e di mercato in tali paesi erano maggiormente paragonabili alla situazione della RPC. L'industria comunitaria non ha accettato il Brasile e il Sudafrica a causa della forte svalutazione della valuta brasiliana e della mancanza di concorrenza in Sudafrica, dato che vi era una sola azienda che produceva il prodotto. Inoltre, nessuno dei produttori noti di tali paesi ha accettato di collaborare con il procedimento, nonostante la Commissione li avesse invitati a farlo. Di conseguenza, il Brasile e il Sudafrica non hanno potuto essere scelti in qualità di paesi analoghi.
(22) Per quanto riguarda la Norvegia, è risultato che si trattava di uno dei maggiori produttori mondiali di silicio, con due produttori locali in competizione. È stato anche stabilito che in Norvegia vi era un mercato aperto senza dazi all'importazione sul silicio e che il paese importava notevoli quantità di prodotto dal Brasile e dalla RPC. Va inoltre rilevato che la Norvegia dispone di un vantaggio naturale in termini di accesso all'energia a basso prezzo, mentre non vi sono state osservazioni che suggerissero che la RPC godeva di un vantaggio simile.
(23) Si è pertanto concluso che la Norvegia costituisce un paese analogo adeguato. La Commissione ha contattato due produttori noti di silicio in Norvegia, che hanno entrambi accettato di collaborare.
Valore normale
(24) Per quanto riguarda la determinazione del valore normale, anzitutto è stato stabilito che il volume delle vendite sul mercato interno dei produttori norvegesi paragonato al volume esportato dalla RPC era rappresentativo. Il valore normale è stato stabilito sulla base del prezzo medio ponderato pagato nelle normali operazioni commerciali da clienti indipendenti oppure sulla base del valore normale costruito nei casi in cui le vendite interne non erano proficue. A questo proposito, va rilevato che doveva essere usato il valore normale costruito soltanto per una piccola proporzione delle esportazioni. Nei casi in cui il valore normale è stato costruito, ciò è avvenuto aggiungendo un importo ragionevole per le spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e un equo margine di utile al costo di produzione in Norvegia. In tutti i casi gli importi relativi alle SGAV e all'utile sono stati determinati in base al primo metodo stabilito all'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base.
Prezzo all'esportazione
(25) Per quanto riguarda le esportazioni nella Comunità, gran parte delle vendite del produttore esportatore della RPC che ha collaborato erano state effettuate a un'azienda collegata nella Comunità, che trasformava il silicio importato in siliconi. Tali prezzi all'esportazione non avrebbero dovuto essere usati per stabilire il prezzo all'esportazione in quanto potevano essere influenzati dalla relazione. Tuttavia, dato che risultava che i prezzi applicati erano conformi ai prezzi di mercato riportati in riviste specializzate nonché ai prezzi applicati da un altro produttore esportatore cinese che non ha collaborato ma ha esportato verso la stessa azienda dell'Unione europea durante il PI, è stato deciso di usare tali prezzi per calcolare il prezzo all'esportazione. Quest'ultimo è stato così stabilito sulla base dei dati provenienti dal produttore esportatore che ha collaborato e dal produttore esportatore che non ha collaborato e sulla base dei restanti dati Eurostat. Va rilevato che il volume delle esportazioni dell'esportatore che non ha collaborato rappresentava l'80 % delle importazioni registrate da Eurostat ed era superiore al volume del prodotto in esame importato dalla RPC durante il PI del precedente riesame in previsione della scadenza.
Confronto
(26) Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione allo stadio franco fabbrica, sono stati applicati opportuni adeguamenti per tener conto delle differenze che, secondo quanto affermato e dimostrato, incidevano sui prezzi e sulla comparabilità dei prezzi, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati apportati adeguamenti in relazione al trasporto, all'assicurazione, ai crediti e all'imballaggio.
Margine di dumping
(27) A norma dell'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato confrontando la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all'esportazione, determinate come illustrato sopra. Il confronto ha dimostrato l'esistenza di pratiche di dumping. Il margine di dumping espresso in percentuale del prezzo cif alla frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, era rilevante, vale a dire del 12,5 %, sebbene fosse di molto al di sotto dei livelli rilevati nell'inchiesta precedente.
Conclusione
(28) L'inchiesta ha rivelato che il volume del prodotto in esame importato dalla Cina era superiore rispetto al PI del precedente riesame in previsione della scadenza e che era chiaramente rimasto a prezzi di dumping. L'inchiesta non ha rivelato alcuna ragione per cui il livello del dumping scomparirebbe o diminuirebbe se le misure fossero abrogate. Si è pertanto concluso che esisteva la probabilità del persistere del dumping.
Andamento delle importazioni in caso di scadenza delle misure
(29) È stato inoltre considerato opportuno esaminare se vi sarebbe un aumento dei volumi delle importazioni cinesi in caso di abrogazione delle misure in vigore. A tal fine sono stati valutati i fattori seguenti: l'andamento della capacità di esportazione e/o produzione e il comportamento dei produttori esportatori cinesi sui mercati dei paesi terzi.
Vendite per l'esportazione e capacità residue dell'esportatore che ha collaborato
(30) Dall'inchiesta è risultato che l'azienda che ha collaborato ha esportato il 100 % della produzione del prodotto in esame, principalmente nell'Unione europea. È inoltre risultato che tale azienda dispone di una notevole capacità di produzione eccedentaria, che recentemente è raddoppiata. Va inoltre rilevato che gran parte delle esportazioni nell'Unione europea avvenivano in regime di perfezionamento attivo ed erano destinate a un'azienda che trasformava ulteriormente il prodotto. In altre parole, tali esportazioni non sono mai entrate in libera circolazione sul mercato comunitario ma hanno fatto concorrenza al silicio venduto da altri operatori sul tale mercato. L'abrogazione delle misure rappresenterebbe quindi un ulteriore incentivo per tale esportatore ad inviare altri quantitativi del prodotto in esame sul mercato comunitario a fini di libera circolazione o di perfezionamento attivo.
Produzione e utilizzazione degli impianti in Cina
(31) Secondo la domanda di riesame in previsione della scadenza, che si basava sulle informazioni contenute nel Metal Bulletin dell'agosto 2001, la capacità di produzione cinese totale del prodotto in esame è pari a circa 1203000 tonnellate l'anno. La domanda di riesame in previsione della scadenza citava inoltre informazioni di un eminente gruppo di ricerca indipendente che ha stimato la capacità di produzione a circa 600000 tonnellate nel 2002. Il volume di produzione cinese era stimato a circa 400000 tonnellate quell'anno. Sulla base di tali dati, il tasso di utilizzazione degli impianti cinesi varia dal 33 al 66 % e nel migliore dei casi le capacità residue sono almeno la metà del consumo comunitario totale. Risultava inoltre che la capacità di produzione cinese poteva essere rapidamente aumentata ulteriormente se le condizioni del mercato lo giustificavano.
(32) Pertanto, la grande capacità di produzione disponibile nella RPC dimostra che i produttori sono in grado di aumentare rapidamente la produzione e di indirizzarla verso qualsiasi mercato di esportazione, compreso, se le misure sono abrogate, quello comunitario.
(33) Dato che le fonti cinesi non hanno fornito informazioni e che sono disponibili poche informazioni pubbliche sull'industria del silicio cinese, ai sensi del regolamento di base, in particolare dell'articolo 18, le conclusioni di cui sopra si basano principalmente sulle migliori informazioni disponibili, vale a dire quelle contenute nella denuncia.
Esportazioni verso paesi terzi
(34) In base ai dati cinesi sul commercio all'esportazione, è stato stabilito che le esportazioni totali a livello mondiale di silicio cinese sono aumentate del 43 %, passando da 271626 tonnellate nel 1998 a 387444 tonnellate nel 2002(7). I prezzi all'esportazione sul mercato mondiale sono del 30 % inferiori ai prezzi all'esportazione nella Comunità e pertanto gli esportatori sarebbero incentivati ad aumentare le esportazioni nella Comunità piuttosto che in paesi terzi in caso di abrogazione delle misure.
(35) Inoltre, è stato osservato un calo quasi del 4 % dei prezzi all'esportazione cinesi del prodotto, passato da 829 USD per tonnellata nel 1998 a 799 USD per tonnellata nel 2002(8).
(36) Questo fatto mostra chiaramente che se le misure fossero abrogate gli esportatori cinesi avrebbero un incentivo a puntare sul mercato comunitario, alla luce delle misure antidumping recentemente imposte sul mercato statunitense e del recente aumento dal 5 al 20 % del dazio doganale imposto dalla Russia sulle importazioni cinesi del prodotto.
Prezzi all'esportazione nella Comunità
(37) Va inoltre rilevato che il livello dei prezzi generalmente prevalenti per il prodotto in esame nella Comunità rende molto attrattivo il mercato comunitario, fornendo un ulteriore incentivo all'aumento delle esportazioni nella Comunità mediante l'aumento della produzione o l'invio nella Comunità di prodotti attualmente esportati verso altri paesi. Inoltre, i prezzi all'esportazione nei paesi terzi sono risultati inferiori a quelli praticati nella Comunità. Tuttavia, non è probabile che i prezzi attraenti e relativamente elevati sul mercato comunitario siano mantenuti a lungo termine, dato che, se le misure fossero eliminate, i numerosi esportatori cinesi si farebbero concorrenza per aumentare le rispettive quote sul mercato comunitario. Pertanto, è molto probabile che tutti gli operatori presenti sul mercato comunitario dovrebbero ridurre i prezzi di conseguenza.
Misure di difesa commerciali applicate da paesi terzi
(38) È stato inoltre studiato il comportamento dei produttori cinesi su altri mercati significativi per il prodotto in esame. A questo proposito, nel 1999 gli Stati Uniti hanno avviato un riesame del dazio antidumping sul silicio proveniente dalla RPC. L'inchiesta ha messo in luce margini di dumping molto elevati (fino al 139 %). Pertanto, nel febbraio 2003 sono state rinnovate le misure antidumping nei confronti delle importazioni del prodotto in esame, con la conclusione che l'abrogazione delle misure avrebbe prodotto il persistere del dumping e del pregiudizio(9).
(39) Inoltre, nel 2002 l'amministrazione russa ha terminato un'inchiesta antidumping per quanto riguarda le importazioni di silicio proveniente dalla RPC, raccomandando di imporre un dazio antidumping del 25 %. Tuttavia, in seguito a consultazioni con le autorità cinesi, il dazio all'importazione del 5 % è stato aumentato al 20 %. Si tratta di una chiara indicazione che gli esportatori cinesi dovrebbero trovare altri mercati per vendere il prodotto in esame.
(40) Alla luce di quanto precede, si può concludere che vi sono pressioni sui produttori esportatori cinesi affinché trovino mercati alternativi in cui esportare.
Conclusioni
(41) Dall'inchiesta è risultato che la RPC ha proseguito le pratiche di dumping durante il PI. Considerato che la RPC dispone di una grande capacità di produzione residua e che le esportazioni cinesi nei paesi terzi vengono effettuate a prezzi ancora inferiori rispetto a quelle nella Comunità, è molto probabile che, nel caso venissero abrogate le misure in vigore, i produttori esportatori cinesi aumenterebbero notevolmente le esportazioni oggetto di dumping del prodotto in esame nella Comunità. Inoltre, le esportazioni del prodotto in esame da parte degli esportatori cinesi sono limitate dalle nuove misure antidumping in vigore sia negli Stati Uniti che in Russia. In breve, è molto probabile che le importazioni nella Comunità provenienti dalla Cina riprendano in quantità significative e a prezzi di dumping, in caso di abrogazione delle misure.
DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA COMUNITARIA
(42) I tre produttori comunitari ricorrenti hanno risposto ai questionari e hanno pienamente collaborato all'inchiesta. Durante il PI, essi rappresentavano il 100 % della produzione comunitaria e uno di loro ha importato il prodotto in esame da altri paesi terzi, principalmente dal Sudafrica. Tuttavia, è risultato che tali importazioni venivano effettuate essenzialmente per integrare prodotti che forniva ai clienti comunitari e che sono calate nel periodo in esame, in particolare fra il 1998 e il 1999, quando si sono dimezzate, in seguito all'installazione di nuovi impianti produttivi nella Comunità, da parte del produttore in esame, e al suo impegno strategico a produrre e vendere più silicio sul mercato comunitario. Durante il PI il volume del prodotto in esame importato dal produttore in questione rappresentava soltanto il 2,1 % delle vendite di silicio dell'industria comunitaria all'interno della Comunità (3,5 % delle vendite di tale produttore) e l'1,9 % della produzione dell'industria comunitaria (3,2 % della produzione del produttore citato). Visto quanto precede, si è concluso che le importazioni da parte di tale produttore non hanno influenzato il suo status di produttore comunitario.
(43) Su tale base, i tre produttori comunitari ricorrenti rappresentano l'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
SITUAZIONE DEL MERCATO COMUNITARIO
Consumo nella Comunità
(44) Il consumo nella Comunità si è basato sul volume combinato delle forniture dell'industria comunitaria nella Comunità e delle importazioni dalla Cina e da altri paesi terzi (secondo i dati Eurostat).
Tabella 1 Consumo nella Comunità (in base ai volumi delle vendite)
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte verificate al questionario e Eurostat.
(45) Il consumo comunitario di silicio ha registrato un massimo nel 2000, con quasi 390000 tonnellate, per poi scendere nuovamente sia nel 2001 che nel PI a 371540 tonnellate. In totale vi è stato un aumento del 28 % sull'intero periodo in esame, ma un calo del 4 % tra il 2000 e il PI.
Importazioni dalla Cina
Volume, quota di mercato e prezzi
(46) In base alle informazioni di Eurostat, il volume delle importazioni dalla Cina nel periodo in esame è salito da 4168 a 14454 tonnellate. La quota di mercato delle importazioni cinesi, che durante il riesame in previsione della scadenza precedente era di circa il 4 %, è aumentata nel periodo in esame, passando dall'1,4 al 3,9 % durante il PI. I prezzi sono dapprima scesi dell'8 % dal 1998 al 2000 e quindi sono nuovamente tornati a un livello superiore a quello del 1998 alla fine del PI.
Tabella 2 Importazioni dalla Cina (secondo i dati Eurostat)
SPAZIO PER TABELLA
Andamento dei prezzi delle importazioni.
(47) In seguito all'imposizione di un dazio antidumping nel 1997, i prezzi del silicio originario della Cina sono rimasti inferiori ai prezzi dell'industria comunitaria. La differenza rispetto ai prezzi dell'industria comunitaria nel PI era del 2 % ed è stata calcolata sulla base dei prezzi di vendita medi (franco fabbrica) dell'industria comunitaria e dei prezzi delle importazioni cinesi ricavati da Eurostat e adeguati per tener conto dei costi successivi all'importazione, dei dazi doganali e dei dazi antidumping. Va rilevato che i prezzi di vendita suindicati sono stati calcolati sulla base sia delle vendite effettuate agli utenti comunitari sul mercato comunitario che delle vendite di silicio cinese destinato al perfezionamento attivo. A queste ultime non sono stati applicati dazi antidumping. Ciononostante, va rilevato che il prezzo medio del silicio cinese immesso in libera pratica sul mercato comunitario è risultato estremamente basso, a circa 870 EUR la tonnellata.
Situazione economica dell'industria comunitaria
Produzione, capacità di produzione e utilizzazione degli impianti
Tabella 3 Produzione
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(48) Nel corso del periodo in esame, la produzione dell'industria comunitaria è aumentata del 34 %, ma è scesa del 3 % tra il 2001 e il PI. Durante il PI la produzione di silicio dell'industria comunitaria rappresentava il 38,7 % del consumo comunitario.
Tabella 4 Capacità di produzione
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(49) La capacità di produzione è aumentata ogni anno, tranne che nel PI, durante il quale è leggermente diminuita. Nel complesso, la capacità è aumentata del 30 % nel periodo in esame grazie alle decisioni di investimento prese nel 1998.
Tabella 5 Utilizzazione degli impianti
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(50) La tabella che precede mostra che nel periodo considerato l'utilizzazione degli impianti è aumentata del 3 %. L'aumento principale si è verificato tra il 1998 e il 1999. Tra il 2000 e il PI l'utilizzazione degli impianti è scesa del 2 % circa.
Volume delle vendite e prezzi
Tabella 6 Volume delle vendite
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(51) Le vendite dell'industria comunitaria ad acquirenti indipendenti della Comunità sono aumentate del 57 % tra il 1998 e il PI.
(52) Le vendite a società collegate sono rimaste stabili e hanno rappresentato meno del 6 % di tutte le vendite di silicio durante il periodo in esame.
Tabella 7 Prezzi praticati dall'industria comunitaria per il silicio
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(53) Dal 1998 al PI, i prezzi di vendita medi del silicio praticati dall'industria comunitaria sul mercato comunitario hanno registrato un calo del 16 %. I prezzi medi sono scesi bruscamente nel 1999 fino a 1184 EUR la tonnellata, per poi risalire a 1271 EUR la tonnellata nel 2001. I prezzi sono quindi scesi del 7 % durante il PI, per terminare a un livello equivalente a quello visto nel 1999. Il netto calo dei prezzi di vendita e l'aumento del costo di produzione hanno svolto un importante ruolo nel deterioramento della situazione finanziaria dell'industria comunitaria.
Quota di mercato
Tabella 8 Quota di mercato
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(54) La quota di mercato dell'industria comunitaria è salita dal 29,8 % nel 1998 al 36,7 % nel PI in linea con l'aumento della produzione e dei volumi delle vendite grazie all'apertura di un nuovo impianto nella Comunità. Un forte aumento si è verificato fra il 1998 e il 1999 (+ 5,4 % del mercato) con l'introduzione dei nuovi impianti di fabbricazione dell'Unione europea. Un aumento più ridotto (+ 2,4 %) si è verificato tra il 2001 e il PI.
Scorte
Tabella 9 Scorte
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(55) La tabella precedente mostra che durante il periodo in esame le scorte si sono ridotte del 29 %. A parte il 2000, le scorte erano di circa 33000 tonnellate sino al PI, quando sono scese a poco più di 23000 tonnellate.
(56) Le scorte, che avevano rappresentato circa il 38 % del volume delle vendite nell'Unione europea dell'industria comunitaria nel 1998, sono scese a meno del 17 % delle vendite UE durante il PI. Il calo si spiega principalmente col fatto che le scorte solitamente aumentavano alla fine dell'anno civile per tener conto della riduzione dei volumi di produzione durante i mesi invernali quanto i costi dell'energia raggiungono il massimo. Il PI è terminato in settembre, vale a dire prima che si facesse sentire il pieno effetto dell'aumento delle scorte.
Redditività e flusso di cassa
(57) La tabella che segue illustra l'andamento della redditività espressa in percentuale del valore netto delle vendite nel periodo considerato.
Tabella 10 Redditività
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(58) Ad eccezione del 2000, la redditività è continuamente diminuita nell'intero periodo, passando da un utile del 12,6 % nel 1998 a una perdita del 2,1 % nel PI. Nel 2000, l'aumento dei prezzi di vendita del 4 % rispetto al 1999 e il calo dei costi di produzione grazie all'aumento degli investimenti hanno consentito di accrescere l'utile sulle vendite. Nel 2001 gli utili sono calati a causa dell'aumento dei costi di produzione, in particolare dell'energia e dei beni di consumo, senza che vi fosse un aumento corrispondente dei prezzi di vendita. I costi medi sono aumentati di 80 EUR per tonnellata quell'anno, 40 dei quali potevano ripercuotersi sui clienti. Durante il PI i prezzi sono scesi, provocando perdite per l'industria comunitaria nonostante un calo dei costi di produzione medi.
Flusso di cassa
Tabella 11 Flusso di cassa
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(59) Il flusso di cassa è sceso del 64 % nel periodo in esame, seguendo un andamento simile a quello della redditività.
Investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
Tabella 12 Investimenti
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(60) I notevoli investimenti del periodo 1998-2000 erano volti principalmente ad aumentare la capacità di produzione dell'Unione europea viste le condizioni favorevoli del 1998 e un positivo sviluppo del mercato comunitario del silicio che l'industria comunitaria aveva previsto in quel periodo. L'aumento della capacità era stato usato anche per ridurre la dipendenza dell'industria comunitaria dal silicio importato. I miglioramenti previsti possono effettivamente essere visti nella tendenza del consumo comunitario, aumentato del 34 % in tale periodo (1998-2000).
(61) Dall'inchiesta è risultato che l'utile operativo sul capitale investito, compreso l'ammortamento cumulativo, nel periodo in esame è sceso proporzionalmente all'aumento della redditività.
Tabella 13 Utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(62) Tutte le società che costituiscono l'industria comunitaria fanno parte di gruppi più grandi, dalla cui situazione finanziaria dipende la loro capacità di procurarsi capitali. Nel periodo in esame i gruppi suddetti non hanno segnalato alcun problema di mobilitazione dei capitali, ma l'arrivo di finanziamenti per i nuovi progetti nel settore del silicio ha comportato varie difficoltà. Ciò sembra essere confermato dal peggioramento della situazione finanziaria dell'industria comunitaria e dai dati verificati durante l'inchiesta, che sono riassunti nella tabella 12 e da cui risulta che nel PI gli investimenti sono stati soltanto del 22 % rispetto al 1998.
Occupazione, produttività e salari
Tabella 14 Occupazione
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(63) Dalla tabella precedente risulta che l'occupazione è salita del 16 % durante il periodo in esame, principalmente nel periodo 1998-2000 grazie all'aumento delle capacità di produzione, ma non ha registrato ulteriori notevoli incrementi nel PI.
(64) Poiché l'aumento percentuale della produzione è stato superiore a quello dell'occupazione, nello stesso periodo la produttività è salita del 15 %, come risulta dalla tabella seguente.
Tabella 15 Produttività
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(65) Nel periodo in esame, le retribuzioni medie dei dipendenti dell'industria comunitaria sono aumentate di meno dell'1 % l'anno, rimanendo quindi al di sotto del tasso d'inflazione.
Tabella 16 Retribuzioni
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
Entità dei margini di dumping
(66) Per quanto riguarda l'impatto sulla situazione dell'industria comunitaria dell'entità del margine di dumping effettivo rilevato durante il PI, va sottolineato che il margine rilevato in Cina è notevole. Pertanto, se le misure fossero abrogate, l'impatto del margine di dumping rilevato dalla presente inchiesta sarebbe significativo, dato che il dazio è pari al 49 % del prezzo cif delle importazioni provenienti dalla Cina.
Attività di esportazione dell'industria comunitaria
(67) L'inchiesta ha mostrato che l'attività di esportazione dell'industria comunitaria ha avuto l'andamento seguente:
Tabella 17 Esportazioni dell'industria comunitaria
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Risposte, verificate, dell'industria comunitaria al questionario.
(68) Le esportazioni di silicio dell'industria comunitaria si sono dimezzate durante il periodo in esame, prevalentemente nel PI. In termini comparativi il calo può sembrare sorprendente, ma in termini assoluti è un calo rispetto a un valore comunque basso, da meno del 4,8 % di tutte le vendite nel 2001 a meno del 2,4 % nel PI. L'eventuale incidenza del calo delle esportazioni sulla situazione economica dell'industria comunitaria sarà comunque limitata. I prezzi di vendita e la redditività sul mercato comunitario hanno avuto un ruolo più importante sul deterioramento della situazione dell'industria comunitaria. Una riduzione dei volumi esportati, che erano già marginali prima del PI, avrà avuto un'influenza scarsa o nulla sulla situazione finanziaria dell'industria comunitaria.
Volumi e prezzi delle importazioni da altri paesi terzi
(69) La tabella seguente indica l'andamento e i prezzi medi delle importazioni di silicio nella Comunità da paesi diversi dalla Cina:
Tabella 18 Importazioni nella Comunità da altri paesi terzi (volume)
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Eurostat.
Tabella 19 Importazioni nella Comunità da altri paesi terzi (prezzo medio)
SPAZIO PER TABELLA
Fonte:
Eurostat.
(70) Le importazioni totali di silicio da paesi terzi diversi dalla Cina sono aumentate nel periodo in esame, passando da 200000 tonnellate nel 1998 a 221000 tonnellate nel PI, ma la quota di mercato di tali importazioni è scesa dal 69 % circa al 59 % in tale periodo. I principali esportatori nella Comunità sono stati la Norvegia, il Brasile, il Sudafrica e la Russia. Soltanto le importazioni provenienti dalla Russia avevano prezzi medi notevolmente inferiori a quelli dell'industria comunitaria durante il PI. Come si legge al considerando 47, il prezzo del silicio cinese immesso in libera pratica sul mercato comunitario era notevolmente inferiore ai prezzi all'importazione da altri paesi, come risulta dalla tabella 19.
Conclusioni
(71) Come spiegato e mostrato in precedenza, dal 1998 al 2000 l'industria comunitaria ha potuto beneficiare di una crescita del mercato del 34 % e di un notevole aumento delle vendite e della quota di mercato. In seguito tuttavia, i volumi delle vendite e la quota di mercato sono stagnati e la situazione finanziaria dell'industria comunitaria (prezzi, redditività e flusso di cassa) è peggiorata.
(72) Un più attento esame rivela che i principali sviluppi positivi per l'industria comunitaria si sono verificati tra il 1998 e il 2000. A partire dal 2000 non si sono rilevati miglioramenti effettivi.
(73) I miglioramenti verificatisi fra il 1998 e il 2000 possono essere attribuiti direttamente a decisioni prese dall'industria comunitaria nel 1998 di investire in ulteriori impianti di produzione nella Comunità. Tra il 1998 e il 2000 la capacità di produzione dell'Unione europea è aumentata del 26 % (dal 125000 a 158000 tonnellate). Queste decisioni sono state prese in risposta alle misure antidumping sulle importazioni di silicio dalla Cina che, come delineato nel considerando 1, erano state prorogate nel 1997. Inoltre l'industria comunitaria ha ottenuto buoni profitti dalle vendite di silicio nell'Unione europea nel 1998 (cfr. il considerando 58). Si può pertanto rilevare che l'industria comunitaria era in grado di beneficiare delle misure antidumping sulle importazioni di silicio proveniente dalla Cina. Dal 2000 al PI la situazione dell'industria comunitaria è peggiorata; in particolare i prezzi sono scesi di 46 EUR la tonnellata, la redditività è calata del 7,1 %, il flusso di cassa del 59 % e gli investimenti del 55 %. Durante il PI l'industria comunitaria registrava perdite. Per tali motivi, si ritiene che durante il PI l'industria comunitaria si sia trovata in posizione molto precaria e vulnerabile.
RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(74) Il volume delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina è notevolmente aumentato durante il periodo in esame ed è probabile che senza misure antidumping grossi quantitativi del prodotto sarebbero inviati sul mercato comunitario a prezzi molto bassi, sottoquotando i prezzi dell'industria comunitaria. In considerazione del livello del dazio antidumping in vigore, la differenza di prezzo fra il prodotto importato e quello fabbricato dall'industria comunitaria potrebbe essere superiore al 35 % se le misure venissero lasciate scadere.
(75) Come affermato al considerando 31, si calcola che la capacità latente della Cina sia sufficiente a fornire il 50 % della domanda comunitaria di silicio. Se le misure in vigore scadranno, vi sarà una minaccia che una notevole proporzione di capacità di produzione non utilizzata sia usata per inondare il mercato comunitario di silicio proveniente dalla RPC. Le informazioni di Eurostat suggeriscono che, quando le importazioni venivano effettuate in sospensione dei dazi, il silicio cinese veniva immesso nella Comunità al prezzo medio di 870 EUR per tonnellata. Non vi è motivo di credere che in futuro i prezzi sarebbero superiori se la misura scadesse. Nell'esaminare l'impatto di tali importazioni aggiuntive a bassi prezzi sulla situazione dell'industria comunitaria va tenuto presente quanto segue: l'industria si trova già in una posizione precaria a causa della presenza delle importazioni oggetto di dumping provenienti da Russia e Cina. L'arrivo di un tale quantitativo di importazioni oggetto di dumping dalla Cina provocherebbe immediatamente un'ulteriore grave depressione dei prezzi sul mercato comunitario, in quanto l'industria comunitaria cercherebbe anzitutto di mantenere la propria quota di mercato invece che ridurre la produzione. Questo a sua volta ne ridurrebbe ulteriormente la redditività, che subirebbe perdite ancora maggiori rispetto alla perdita del 2,1 % registrata durante il PI. Anche a breve termine l'industria comunitaria potrebbe essere costretta a uscire dal mercato a causa di una situazione finanziaria insostenibile, come risulta, fra l'altro, dal calo della redditività (-14,7 %) durante il periodo in esame.
(76) Va ricordato che al considerando 28 era stato concluso che il silicio cinese continuava ad essere oggetto di dumping sul mercato dell'Unione europea, al considerando 41 che tali importazioni aumenterebbero probabilmente di molto se le misure scadessero e al considerando 73 che l'industria si è trovata in una posizione fragile. Sebbene le attuali misure siano sufficienti per eliminare il pregiudizio provocato all'industria comunitaria dalle importazioni cinesi, si conclude che l'abrogazione delle misure provocherebbe il ripetersi del pregiudizio derivante dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC.
INTERESSE DELLA COMUNITÀ
Osservazione preliminare
(77) Ai sensi dell'articolo 21 del regolamento di base, è stato esaminato se una proroga delle misure antidumping in vigore possa essere contraria all'interesse globale della Comunità. La determinazione dell'interesse della Comunità si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, ovvero dell'industria comunitaria, degli importatori/operatori commerciali, degli utilizzatori e dei fornitori del prodotto in esame.
(78) Va ricordato che nel precedente riesame si era ritenuto che l'adozione di misure non fosse contraria all'interesse della Comunità. Inoltre la presente inchiesta, essendo un riesame in previsione della scadenza, consente di analizzare una situazione in cui le misure antidumping sono già in vigore e di valutare qualsiasi ripercussione negativa indesiderata che le misure antidumping in vigore possono aver avuto in passato sulle parti interessate.
(79) Si è pertanto esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole, non esistano ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non sia nell'interesse della Comunità.
Interesse dell'industria comunitaria
(80) L'industria comunitaria ha dato prova di essere strutturalmente vitale e capace di adeguarsi al mutare delle condizioni del mercato. Ciò è stato confermato in particolare dai positivi sviluppi della situazione in un momento in cui l'effettiva concorrenza era stata ripristinata dopo l'imposizione delle misure antidumping sulle importazioni originarie della Cina e dagli investimenti dell'industria in ulteriore capacità di produzione nel 1998. Tuttavia, si può concludere che, senza il proseguimento delle misure antidumping, la situazione con tutta probabilità si deteriorerà gravemente.
Interesse degli importatori/operatori commerciali indipendenti
(81) I servizi della Commissione hanno inviato questionari a nove fra importatori/operatori commerciali indipendenti e associazioni. Non sono state ottenute risposte ai questionari e nessuno degli importatori/operatori commerciali indipendenti si è manifestato.
(82) In tali circostanze è stato concluso che le misure in vigore non hanno manifestamente avuto un impatto sugli importatori o sugli operatori commerciali e pertanto che il loro mantenimento non avrebbe un impatto su di essi.
Interesse degli utilizzatori
(83) I servizi della Commissione hanno inviato questionari a 15 utilizzatori e associazioni di utilizzatori. Sono state ricevute soltanto due risposte incomplete da parte degli utilizzatori e un'osservazione generale da parte di un'associazione di utilizzatori. Dalle risposte è emerso che il silicio rappresentava circa il 10 % del costo di produzione degli utilizzatori. È risultato inoltre che entrambe le aziende ottenevano profitti malgrado i dazi antidumping in vigore sul silicio proveniente dalla Cina. Le osservazioni non contenevano commenti sul possibile impatto dell'abrogazione delle misure. Inoltre, l'osservazione non conteneva alcuna informazione sull'impatto che le misure avevano sui due utilizzatori. Inoltre, non sono state ricevute informazioni sul fatto che gli eventuali dazi potessero essersi ripercossi ai clienti degli utilizzatori.
(84) L'associazione di utilizzatori affermava che sarebbe nell'interesse della Comunità avere il numero più ampio possibile di fonti di silicio e che lo scadere delle misure non avrebbe portato alla reiterazione del dumping pregiudizievole del silicio proveniente dalla Cina. Tuttavia, non sono state presentate prove a sostegno di questa affermazione.
(85) Alla luce i) delle scarse risposte fornite ai questionari; ii) dell'incompletezza delle osservazioni ricevute; iii) della mancanza di dati verificabili a sostegno della scadenza delle misure in vigore, si è concluso che il mantenimento dei dazi non avrebbe un effetto significativo sugli utilizzatori.
Conclusioni
(86) Alla luce di quanto precede, si conclude che, in relazione all'interesse della Comunità, non esistono ragioni valide contro il mantenimento delle misure.
MISURE ANTIDUMPING
(87) Ne consegue che, a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di silicio originario della Cina, istituite dal regolamento (CE) n. 2496/97, devono essere mantenute,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di silicio di cui al codice NC 2804 69 00 originario della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è del 49 %.
3. Salvo diversa indicazione, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 2 marzo 2004.