32000R0360
L 046/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 360/2000 НА СЪВЕТА
от 14 февруари 2000 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на магнезиев оксид, калциниран до пълно обезводняване (фритован) с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки в сила
(1)
През декември 1993 г. бяха наложени окончателни антидъмпингови мерки с Регламент (ЕО) № 3386/93 на Съвета (2) под формата на променливо мито, свързано с минимална цена по вноса от 120 ECU за тон на магнезиев оксид, калциниран до пълно обезводняване (фритован) (наричан по-долу МОКПО) с произход от Китайската народна република. Периодът на първоначално разследване беше от 1 юли 1990 г. до 30 юни 1991 г.
2. Искане за преразглеждане
(2)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки в сила при внос на МОКПО с произход от Китайската народна република (3), през юни 1998 г. Комисията получи искане за преразглеждане на тези мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета (наричан по-долу „основен регламент“).
(3)
Искането беше депозирано от Eurometaux, действащ от името на производители от Общността (наричани по-долу „производители, депозирали искането“), чието общо производство на въпросния продукт представлява 62 % от производството на Общността на МОКПО.
(4)
Искането се основава на съображението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би довело до възникване отново на дъмпинг и нанасяне на вреди върху производството на Общността. След като определи, след консултация с Консултативния комитет, че съществуват достатъчни доказателства за започване на преразглеждане, Комисията започна разследване (4), в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
(5)
Комисията официално информира производителите от Общността, депозирали искането, износителите и производителите износители в Китайската народна република (наричани по-долу „китайски износители“), вносителите, а така също и техни представителни асоциации, за които е общоизвестно, че са заинтересовани, и представителите на правителството на страната на износ за започването на преразглеждането. Комисията изпрати въпросници на всички тези страни и на тези, които се представиха в рамките на периода, определен в съобщението за започване на преразглеждането. В допълнение, трима известни производителя от Турция, която беше избрана като съпоставима трета страна, бяха информирани за започването на преразглеждането и им бяха изпратени въпросници. Комисията освен това предостави възможността на директно заинтересованите страни да представят своите гледни точки в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани.
(6)
Всички производители от Общността, депозирали искането, отговориха на въпросника. Нито китайските износители и производители износители, нито вносителите не отговориха на въпросника. Независимо от това, един вносител представи своите виждания в писмен вид, а друг вносител предостави известна информация. Двама потребители отговориха на въпросника и един предостави известна информация.
(7)
Комисията потърси и провери цялата информация, която тя счете за необходима с оглед определяне на възможното продължаване или ново възникване на дъмпинг и увреждане на интересите на Общността. Бяха направени посещения с цел проверка в следните фирми:
а)
производители от Общността, депозирали искането:
-
Grecian Magnesite SA Атина, Гърция,
-
Magnesitas Navarras, Памплона, Испания;
б)
производител в съпоставимата трета страна:
-
Kümas SA, Кютахия, Турция;
в)
потребители в Общността:
-
Sambre et Dyle, Белгия,
-
Bet-Ker Oy, Финландия.
(8)
Периодът на разследването за продължаване или ново възникване на дъмпинг обхваща периода от 1 януари 1998 г. до 31 декември 1998 г. (наричан по-долу „ПР“). Периодът на оценка за продължаване или ново възникване на вреда беше от 1 януари 1994 г. до 31 декември 1998 г. (наричан по-долу „ПОВ“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(9)
Разглежданият продукт е естествен магнезиев оксид, калциниран до пълно обезводняване (МОКПО), който се получава от магнезит. Магнезитът представлява магнезиев карбонат, който се намира в природата в естествено състояние. За да се произведе МОКПО, магнезиевият карбонат трябва да бъде добит, натрошен, сортиран и след това изпечен в пещ на температури от 1 500 до 2 000 °С. В резултат се получава МОКПО със съдържание на MgO (магнезиев оксид) вариращо в диапазона от 80 до 98 %. Главните примеси в МОКПО са SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO и B2O3 (силициев оксид, железен оксид, алуминиев оксид, калциев оксид и боров оксид съответно). МОКПО се използва главно при производството на формовани или неформовани огнеупорни продукти. Няма съществени разлики в основните химически или физически характеристики, взаимозаменяемостта и употребата на разглеждания продукт. Следователно, както при предишното разследване, всички категории МОКПО следва да се разглеждат като един и същ продукт за целите на това разследване.
2. Сходен продукт
(10)
Един засегнат потребител на въпросния продукт претендира, че МОКПО с произход от Китайската народна република не е сходен на МОКПО, произвеждан и продаван в Общността. Този потребител привежда в подкрепа на своето твърдение разлики в някои характеристики, като например качеството. В това отношение разследването показа, че магнезитът се добива и преработва в МОКПО по подобни начини; впоследствие полученият продукт се използва за производството на същия диапазон огнеупорни материали. Макар че методите на добиване, съдържанието на МgO в залежите и производственият процес могат да варират, тези разлики нямат съществено отражение върху крайния продукт и не са от такъв характер, че да обосноват претенцията, че МОКПО с произход от Китайската народна република, и произвежданият в Общността МОКПО са различни по своите химически и физически характеристики. Това се потвърждава от факта, че производителите от Общността и китайските износители имат определен брой общи клиенти.
(11)
Следователно, МОКПО, внасян в Общността от Китайската народна република, и МОКПО, произвеждан и продаван в Общността от производството от Общността, депозирало искането, и МОКПО, произвеждан и продаван на местния пазар в Турция, се разглеждат като сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(12)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, целта на този вид преразглеждане по отношение на аспектите, свързани с дъмпинга, е да определи дали изтичането на срока на действие на мерките би довело до продължаване или до ново възникване на дъмпинга.
2. Съпоставима трета страна
(13)
При установяване на нормалната стойност, беше отчетен факта, че за това разследване нормалната стойност на вноса от Китайската народна република следва да се основава на данните от трета страна с пазарна икономика. В съобщението за започване на това преразглеждане Турция беше посочена като подходяща трета страна с пазарна икономика. Един независим вносител оспори този избор въз основа на съображението, че достъпът до суровини в Турция е по-труден, отколкото в Китайската народна република: магнезитните мини в Турция не разполагат със същите естествени преимущества, както в Китайската народна република, така че при тези обстоятелства разходите по добива и обработката са по-високи, отколкото в китайските мини. Същият вносител също така твърди, че турският местен пазар е твърде малък, за да бъде представителен за китайския пазар. Въпреки това, този вносител не предлага алтернативна трета страна с пазарна икономика.
(14)
Комисията извърши оценка дали Турция, която вече беше използвана като трета страна с пазарна икономика в предишното разследване, продължава да е разумен избор. По-специално, беше установено, че най-малко три турски компании произвеждат и продават съществени количества МОКПО в Турция, като се конкурират както помежду си, така и с износители от други страни. Въпросът дали достъпът до суровини е по-лесен в Китайската народна република, отколкото в Турция, вече беше разглеждан в първото разследване и не беше представено ново доказателство, което да промени заключението, че Турция е подходяща съпоставима трета страна. Доколкото беше вече показано, че такива различия съществуват, те биха могли да бъдат отчетени като се направят необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент (виж съображение 19 от преамбюла). В светлината на горното, беше отправена молба за съдействие към трите известни турски производителя, от които един прие да окаже съдействие.
3. Нормална стойност
(15)
При установяването на нормалната стойност първата задача беше да се определи дали общият обем на продажбите на въпросния продукт на местния пазар на единствения съдействащ турски производител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали тези продажби представляват повече от 5 % от обема на продажбите на въпросния продукт, изнасян от Китайската народна република за Общността. Беше установено, че въпросните продажби на местния пазар са представителни.
След това беше установено дали осъществените продажби на вътрешния пазар на въпросния продукт при нормални търговски сделки са достатъчни от гледна точка на член 2, параграф 4 от основния регламент. Тъй като обема на сделките, свързани с печалба, е по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност беше установена на базата на среднопретеглените цени действително платени при продажби на въпросния продукт, свързани с печалба.
4. Износна цена
(16)
Тъй като китайските износители не съдействаха на разследването, износната цена трябваше да се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Данните на Евростат бяха избрани като подходяща база за установяване на износната цена. Средните ценови нива на Евростат бяха потвърдени от информацията, получена от един съдействащ вносител.
5. Сравнение
(17)
Претеглената средна нормална стойност беше сравнена с претеглената средна износна цена на МОКПО, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, като и двете цени са на ниво fob (франко борд) на пристанище на произвеждаща страна.
(18)
С оглед извършването на справедливо сравнение между нормалната стойност и износната цена, бяха отчетени разликите във факторите, влияещи върху сравнимостта на цените в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение бяха направени корекции, свързани с разходите по сухоземния и морския транспорт, застраховките, обработката и товаренето на стоката, разходите за спомагателни дейности и стойността на кредита.
(19)
В предишното разследване беше прието, че достъпът до суровини е по-лесен в Китайската народна република, отколкото в Турция. При липсата на подадена информация, която да показва каквато и да е промяна в това отношение, беше въведен коригиращ коефициент, който да отчете разликите в разходите по добива в двете страни. В настоящето разследване беше решено да се използва същият коригиращ коефициент към нормалната стойност, който беше приложен при предишното разследване - т.е. беше направено намаление на нормалната стойност с 20 % от разходите по добива, предоставени от съдействащия турски производител.
(20)
Освен това, тъй като при предишното разследване беше установено, че чистотата на суровините в Китайската народна република е по-висока от чистотата на турските суровини, беше направена корекция, която да отчете тази разлика.
6. Дъмпингов марж
(21)
Сравнението на нормалната стойност и износната цена показа съществуването на дъмпинг, като при това дъмпинговият марж е равен на стойността, с която така установената нормална стойност превишава износната цена за Общността. Установеният дъмпингов марж, като процент от CIF вносната цена франко граница на Общността, е твърде съществен и е от порядъка на 50 %.
(22)
Като се вземе предвид факта, че по време на ПР дъмпингът е бил осъществяван на много значителни нива, счита се, че е твърде възможно в случай на отмяна на мерките дъмпингът да продължи на подобни нива.
Г. ВЪЗМОЖНОСТ ОТ НОВО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(23)
Като се има предвид наличието на големи количества на внос с много високи нива на дъмпинг, счита се, че не е необходимо да се оценява дали дъмпингът би възникнал отново в случай, че мерките бъдат отменени.
Д. ДЕФИНИРАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(24)
По време на ПР в Общността имаше четири производителя на МОКПО. Разследването установи, че двата производителя, депозирали искането, дават 62 % от производството на МОКПО на Общността и, следователно, представят производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(25)
Трябва да се отбележи, че два от общо четирите производителя на МОКПО, представящи производството на Общността в предишното разследване, прекратиха своята дейност през 1991 г., т.е. по време на предишното разследване. Двата производителя бяха Magnomin SA, Солун, Гърция и Financial Mining, Industrial & Shipping Corporation (Fimisco), Атина, Гърция. Fimisco беше ликвидиран през 1992 г. и неговото имущество беше продадено през 1996 г. на производителя на огнеупорни продукти Viomagn, Гърция. Въпреки, че Viomagn не е измежду производителите, депозирали искането, той го поддържа. Що се отнася до Magnomin, той окончателно прекрати дейността си след като неговият лиценз за извършване на минни дейности изтече през 1997 г.
(26)
Що се отнася до несъдействащия (но непротивопоставящ се) производител Veitsch-Radex, Австрия, разследването показа, че той е производител с изцяло затворен интегриран цикъл, който използва произведения МОКПО изключително за вътрешно потребление.
Е. АНАЛИЗ НА ПОЛОЖЕНИЕТО НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(27)
Несъмненото потребление на МОКПО в Общността беше установено на базата на:
-
обема на продажбите на производителите от Общността в Общността,
-
вноса в Общността на МОКПО от Китайската народна република,
-
вноса в Общността на МОКПО от всички други трети страни.
(28)
На тази база, по време на ПОВ, потреблението намаля с 2 % от около 497 000 тона през 1994 г. до около 486 000 тона по време на ПР. По-специално, след достигане на пикова стойност през 1995 г. (+20 % в сравнение с 1994 г.), търсенето непрекъснато намалява, като достига най-ниска стойност през 1997 г. Пазарът се възстанови в значителна степен по време на ПР, като през този период потреблението нарасна с 13 % в сравнение с 1997 г.
2. Внос от страната, обект на разследването
а) Обем на вноса и пазарен дял на вноса от страната, обект на разследването, по време на ПР
(29)
Обемът на вноса на МОКПО с произход от Китайската народна република, по време на ПОВ не следваше тенденцията на потреблението. Между 1994 г. и ПР, китайският внос нарасна с около 10 %, от около 238 000 тона до около 261 000 тона, докато потреблението в Общността намаля с 2 %. Нещо повече, между 1997 г. и ПР, въпросният внос се увеличи с 30 %, докато потреблението нарасна само с 13 %. Трябва да се отбележи, че обемът на вноса по време на ПР (260 967 тона) е значително по-висок от съответното ниво на вноса, установено по време на ПР при предишното разследване (176 000 тона).
(30)
Пазарният дял на вноса с произход от Китайската народна република, се увеличи от 48 % през 1994 г. до 54 % през ПР. Струва си да се отбележи, че по време на ПР при предишното разследване беше установено, че китайският пазарен дял е на ниво, съответстващо на индекс 85, което може да бъде сравнен с нивото 100 през 1994 г.
б) Еволюция на цените и поведение на цените на вноса на въпросния продукт
i) Еволюция на цените на въпросния внос
(31)
При липсата на каквото и да било сътрудничество от китайските износители, еволюцията на цените на вноса от Китайската народна република по време на ПОВ беше установена въз основа на данните на Евростат, на базата на средните CIF вносни цени. Тези цени се увеличиха с около 10 % по време на ПОВ. По-специално, между 1994 г. и 1995 г., т.е. непосредствено след налагането на окончателните антидъмпингови мерки, цените на МОКПО с произход от Китайската народна република, в Общността, нараснаха с около 16 %. Независимо от това, след 1996 г. тези цени започнаха всяка година да намаляват, леко, но постоянно, всяка година. Цените през цялото време на ПОВ бяха под минималните. Трябва да бъде отбелязано, че средната CIF вносна цена по време на периода на разследване на при предишното разследване беше около 90 ECU за тон.
(32)
Еволюцията на цените на вноса с произход от Китайската народна република, може да бъде разглеждана в светлината на два основни елемента, установени при разследването. Първо, данните на Евростат не изглеждат достатъчно прецизни. Действително, вносните цени, проверени по време на разследването на базата на реални сделки, бяха винаги по-ниски от числата на Евростат. Независимо от това, предвид на обстоятелството, че така провереният внос не може да се разглежда като представителен като обем и стойност, числата на Евростат бяха използвани, за да се установи тенденцията на цените на китайския внос.
(33)
Второ, асортиментът на продуктите, изнасяни от китайските износители в Общността, се промени по време на ПОВ в сравнение с предишното разследване. На базата на данните, предоставени от заинтересованите страни, които оказаха съдействие на разследването или предоставиха на службите на Комисията информация, беше установено, че след налагането на мерките, въпросният продукт, продаван в Общността от китайските износители, винаги съдържаше 90 % или повече MgO. За сравнение, по време на периода на разследване при предишното разследване, вносът на МОКПО с произход от Китайската народна република със съдържание на MgO, по-ниско от 90 %, представляваше повече от 50 % от общия внос, т.е. основната част от внасяния МОКПО е бил с по-ниско качество и следователно е бил и по-евтин, като минималната цена е била съответно изчислена въз основа на по-ниска ценова база. Това показва, че увеличението на цената по време на ПОВ може да бъде обяснено с факта, че китайските износители са изнасяли по-голям процент МОКПО с по-високо качество.
(34)
Трябва също така да бъде отбелязано, че цените на МОКПО с произход от Китайската народна република в Общността, са били винаги по-ниски както от цените на производителите от Общността (виж съображение 35), така и от цените на производителите от други трети страни (виж съображение 59).
ii) Ценово поведение на износителите
(35)
За да се оцени ценовото поведение на китайските износители в сравнение с това на производството на Общността по време на ПР, и като се вземе предвид липсата на сътрудничество от страна на китайските износители, службите на Комисията използваха два метода. Първо, на базата на Евростат, CIF износната цена беше сравнена с среднопретеглената цена на производителите, депозирали искането, коригирана до нивото франко завода, без да се отчита процентното съдържание на MgO. На тази база беше установено, че цените на МОКПО с произход от Китайската народна република, са по-ниски от тези на производството на Общността.
(36)
Второ, и от гледна точка на промяната в асортимента на продуктите, спомената по-горе (съображение 33 от преамбюла), беше решено, че е по-разумно, с оглед да се получи реалистична картина на пазарното поведение на китайските износители, да се сравни CIF износната цена с цената на МОКПО на производителите, депозирали искането, със съдържание на MgO равно или по-голямо от 90 %. На базата на този подход, продажните цени на китайските износители бяха действително значително по-ниски от цените на производството на Общността.
(37)
Развитието на цените на МОКПО следва също така да бъде разглеждано в светлината на следното: На базата на информацията, предоставена от един независим вносител, представляващ 13 % и 11 % от общия внос от Китайската народна република в Общността съответно през 1995 г. и 1996 г., се налага извода, че увеличението на цената, установено за около половината от вноса в сравнение с периода на разследване при първоначалното разследване, е изкуствено. Този извод следва от следните обстоятелства: Този вносител купува МОКПО от китайски износители на цена, по-ниска от минималната цена 120 ECU за тон. За преобладаващата част от този внос, освобождаването от митницата е било осъществявано от клиентите на независимия вносител (т.е. действителните потребители на продукта) на базата на цената на едро, платена на този вносител. В тази цена на едро независимият вносител включва известен марж за покриване на неговите разходи, възникнали в Общността, а също така и своята печалба. С тази операция се попълва разликата между покупната цена, платена на китайския износител, и минималната цена. Като следствие от тази операция можем да заключим, че крайната цена, декларирана пред митническите власти, е била по-висока от минималната цена, но използваният механизъм за достигане до тази крайна цена показва, че китайският МОКПО би могъл да бъде продаван в Общността на цена, по-ниска от 120 ECU за тон. В това отношение следва освен това да бъде взето предвид, че оригиналната минимална цена беше определена на нивото на покупните цени на вносителите/търговците и не на нивото на покупните цени на крайните потребители. Изглежда, следователно, че търговската практика, описана по-горе, влияе на действителната ефективност на мерките. Тази търговска практика също така обяснява защо данните на Евростат показват по-високи числа от действителните цени, установени при разследването.
3. Икономическо положение на производството на Общността
а) Продукция
(38)
Продукцията на МОКПО на производството на Общността намаля с около 33 % между 1994 г. и ПР. Следва да бъде отбелязано, че намалението на продукцията беше особено силно между 1995 г. и 1996 г., съвпадайки със свиването на потреблението на МОКПО на пазара на Общността.
(39)
Разследването установи, че производството на Общността беше принудено, по време на ПОВ, да промени своя продуктов асортимент и да фокусира своята продукция повече върху МОКПО с по-ниско качество. Независимо от това, тя продължи да произвежда значително количество (около 20 %) МОКПО със съдържание на MgO равно или по-високо от 90 %.
б) Производствен капацитет
(40)
По време на ПОВ, производственият капацитет на производството на Общността остана стабилен.
в) Използване на капацитета
(41)
Използването на капацитета намаля с 34 % между 1994 г. и ПР.
г) Обем на продажбите
(42)
Общият обем на продажбите на производството на Общността намаля с около 36 % между 1994 г. и ПР. Следва да бъде посочено, че докато през 1995 г., след налагането на мерките, производството на Общността можа да се възползва от увеличеното търсене (разширявайки обема на продажбите си с около 3 %), по време на ПР, въпреки нарасналото с 13 % потребление (виж съображение 28 от преамбюла), то не успя да следва тази тенденция и обемът на неговите продажби намаля с около 23 %.
д) Пазарен дял
(43)
Делът на производството на Общността на пазара на Общността намаля с 37 % по време на ПОВ. В това отношение следва да бъде отбелязано, че докато пазарният дял на производството на Общността при предишното разследване намаля от 30 % през 1988 г. на 15 % по време на периода на разследване на предишното разследване, негативната тенденция се забави след налагането на антидъмпинговите мерки, обект на настоящото преразглеждане.
е) Развитие на цените
(44)
Разследването показа, че средната продажна цена на МОКПО на изхода на предприятието на производителите, депозирали искането, нарасна с 23 % по време на целия ПОВ. Все пак, въпреки това увеличение, производството на Общността нямаше възможност на увеличи своите цени до ниво, при което да работи на печалба, както е описано по-долу (съображение 46), и беше единствено в състояние да работи на загуба.
(45)
Развитието на цените трябва да бъде анализирано в светлината на гореспоменатата промяна в асортимента на продуктите, която възникна по време на ПОВ (виж съображение 39). Действително, производството на Общността постепенно концентрира своята продукция и продажби към МОКПО с по-ниско качество, чието производство е по-евтино и поради това може да бъде продаван на по-ниски цени, във вреда на по-високото качество, което би могло да бъде по-печелившо, но с което производството на Общността не би могло да се конкурира с натиска на китайските цени. Въпреки общото повишение на цените, производството на Общността нямаше следователно възможност да достигне задоволително ценово ниво.
ж) Рентабилност
(46)
Рентабилността на производството на Общността, изразена като процент от нетните продажби, макар и подобряваща се в абсолютни стойности от индекс (-100) през 1994 г. до индекс (-28) през ПОВ, остава отрицателна по време на почти целия ПОВ.
з) Заетост
(47)
Заетостта в производството на Общността намаля с 31 % по време на ПОВ.
и) Инвестиции
(48)
Производителите от Общността, депозирали искането, увеличиха своето ниво на инвестиции с около 78 % по време на ПОВ. Въпреки че тези числа не са изключително свързани с разглеждания продукт, тъй като не е възможно инвестициите да са свързани единствено с МОКПО, беше установено, че инвестициите са били предназначени най-вече за по-нататъшно рационализиране на производствения процес на МОКПО.
й) Заключение
(49)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 1993 г., и по време на целия ПОВ, положението на производството на Общността се подобри по отношение на някои разгледани икономически индикатори. По-специално, нейната средна продажна цена се увеличи и нейните загуби бяха намалени. Постоянно бяха правени усилия за рационализиране на производствения процес, бяха направени и нови инвестиции. Всичко това показва, че производството е жизнеспособна и е решена да продължи да произвежда.
(50)
Независимо от това, другите икономически показатели не се развиха в положителна посока по време на ПОВ. Действително, производството на Общността не беше в състояние да увеличи производството, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и заетостта до удовлетворително ниво.
(51)
Следователно се стига до заключението, че производството на Общността е все още в трудно положение.
4. Влияние на разглеждания внос
(52)
Развитието на пазара след налагането на мерките показва, че минималната цена, установена при предишното разследване, не е такава, че да обезкуражи китайските износители да продават на пазара на Общността. Действително, пазарният дял на китайските износители се увеличи по време на ПОВ и тяхното присъствие на пазара на Общността станаха, като цяло, по-силни, отколкото по време на периода на разследване при предишното разследване. В допълнение, трябва да се отбележи, че производството на Общността загуби пазарен дял почти в такава степен, в каквато Китайската народна република увеличи своя пазарен дял.
(53)
В съответствие с наложените мерки, цените на китайския износ се увеличиха по време на настоящия ПОВ и по всичко личи, че ценовата ситуация на производството на Общността се развива също по по-позитивен начин. Независимо от това, както е обяснено по-подробно по-долу, не трябва да се придава особена тежест на това увеличение на цените. Това развитие на цените следва, въпреки това, да се разглежда в светлината на, първо, преминаването от по-ниско качество към по-скъпите категории МОКПО с по-високо съдържание на MgO, предприето от китайските износители (виж съображение 33 от преамбюла). Второ, трябва да се има предвид, че тази промяна на асортимента на продуктите накара производството на Общността постепенно да намалява обемите на продажбите и производството на МОКПО с по-високо качество. Както е обяснено в съображение 36, ценовия натиск на въпросния внос се отрази специално върху МОКПО с по-високо качество. Срещу този натиск производството на Общността не беше в състояние да се противопостави (виж също съображение 45).
(54)
В допълнение, изглежда подходящо да се спомене влиянието на китайската лицензионна система, въведена през 1994 г., която най-вероятно допринесе за увеличението на китайските цени в целия свят (виж съображения 73, 74 и 75 за подробна информация).
(55)
Разследването по-нататък показа, че са платени антидъмпингови мита за поне 7 % от общия китайски внос на въпросния продукт по време на ПР, което означава, че този износ е бил осъществен на цени под минималната цена.
5. Обеми на вноса и вносни цени от други трети страни
а) Обем на вноса и пазарен дял
(56)
Обемът на вноса на МОКПО от други трети страни намаля по време на ПОВ от около 178 500 тона през 1994 г. до около 166 500 тона по време на ПР. Това е еквивалентно на намаление от около 7 %.
(57)
Пазарният дял на вноса от други трети страни намаля с два процента между 1994 г. и ПР. Това намаление е даже по-добре изразено между 1995 г. и ПР, даже въпреки, че имаше предшестващо нарастване между 1994 г. и 1995 г., надхвърлящо тенденцията на потреблението в Общността (ако вносът би следвал потреблението в Общността, то пазарният дял би останал стабилен).
(58)
Горното показва, че, по време на ПОВ, китайските износители бяха в състояние да консолидират своята позиция в Общността, което доведе до вреди не само за производството на Общността (виж съображение ), но също така и за трети страни.
б) Продажни цени на вноса от трети страни
(59)
Съгласно данните от Евростат, средната продажна цена на вноса от други трети страни намаля с 9 % по време на ПОВ. Независимо от това, единичната цена беше средно винаги по-висока както от тази на вноса с произход от Китайската народна република, така и от продажната цена на производството на Общността.
(60)
Въз основа на горното, счита се, че вносът на въпросния продукт от други трети страни не е имал каквото и да е съществено влияние върху икономическото положение на производството на Общността.
6. Заключение
(61)
Въпреки мерките, които са в сила, в резултат на продължаващия ценови натиск, упражняван от китайските износители, производството на Общността остана в трудно икономическо положение. Този ценови натиск не даде възможност на производството на Общността да се възстанови от ефектите на предишните и текущите дъмпингови практики. В това отношение следва да се отбележи, че вече два от четирите производителя от Общността, които представяха производството на Общността при предишното разследване, прекратиха своята дейност по време на предишната процедура, което доведе до значителна загуба на работни места. Независимо от това, разследването установи, че, както това се вижда от техните инвестиции, оставащата промишленост на Общността е все още жизнеспособна и не е готова да изостави този сегмент от производството.
Ж. ВЕРОЯТНОСТ ОТ НОВО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Анализ на положението на Китайската народна република
(62)
За да се оцени вероятният ефект от изтичането на срока на действие на мерките, които са в сила, и като се вземе предвид факта, че производството на Общността е все още в трудно икономическо положение, бяха разгледани следните елементи:
а) Залежи, производствен капацитет, използване на капацитета и складови наличности
(63)
При липсата на сътрудничество от страна на китайските износители, анализът беше основан на както на информацията, предоставена от жалбоподателите, така и на информацията, получена от специализирани списания и от изследвания на пазара.
(64)
Според гореспоменатите източници, Китайската народна република притежава най-големите залежи, принадлежащи на отделна страна, които представляват 17,3 % от световните залежи.
(65)
Според същите източници, капацитетът за производство на магнезий в Китайската народна република през миналата година е бил приблизително 2 500 000 тона годишно, от които 1 700 000 тона МОКПО. Това означава, че Китайската народна република притежава 28 % от световния капацитет за производство на МОКПО.
(66)
Що се отнася до използването на капацитета и до складовите наличности, не може да се получи надеждна информация, тъй като никоя заинтересована китайска страна не сътрудничи на разследването.
(67)
Въз основа на достъпните специализирани публикации и списания и като се има предвид ясният размер на залежите от суровини, беше достигнато до заключението, че китайските износители разполагат със значителен потенциал да увеличават тяхното производство и обеми на износа към Общността в бъдеще.
б) Китайски износ към трети страни
(68)
Службите на Комисията също така анализираха, на базата на статистиката на Министерството на търговията на Съединените американски щати, износа на МОКПО с произход от Китайската народна република, към Съединените американски щати, един от най-важните износни пазари за Китайската народна република. Този внос възлиза на 77 % от общия внос на МОКПО в Съединените американски щати през 1998 г.
(69)
Общият обем на вноса с произход от Китайската народна република, в Съединените американски щати нарасна от 263 000 тона през 1994 г. до 292 000 тона през 1998 г., което прави увеличение с 11 %, и който достигна пикова стойност от над 320 000 тона през 1995 г. Що се отнася до цените на вноса, CIF продажните цени нараснаха от ниво 88 ECU за тон през 1994 до 117 ECU за тон през ПР, т.е. те се увеличиха с 33 %.
(70)
Разследването показа аналогия в китайското поведение в Съединените американски щати и в Общността. И на двата пазара китайските цени бяха, най-общо казано, измежду най-ниските в сравнение с вноса от други трети страни. Това положение се запази по време на целия ПОВ.
(71)
Гореспомената цена от 117 ECU за тон през ПР е с 23 % по-ниска от цена, искана от китайските износители в Общността по време на същия период, и с 2,5 % по-ниска от минималната цена, установена от предишните мерки в Общността.
(72)
От горното следва, че може да се заключи, че при отсъствие на мерки китайските цени биха могли потенциално да паднат поне до нива, сравними с цените на вноса в Съединените американски щати.
в) Китайската система на лицензии
(73)
През април 1994 г. китайското Министерство на външната търговия и икономическото сътрудничество (МВТИС) и Китайската камара на вносителите и износителите на метали, минерали и химически продукти (ККВИММХП) въведоха система на лицензи за износ за целия износ на някои минерали, която е еквивалентна на система на експортни квоти и такси. Всички различни видове магнезий, включително МОКПО, попаднаха под действието на тази система. През 1997 г. 18 китайски компании получиха лиценз за износ на магнезий до максималния обем от 2 милиона тона, които са предмет на търг в рамките на годишния лиценз. Таксата за лиценза възлизаше на 30 USD за тон (26,5 ECU за тон) през 1997 г. През 1998 г. тя беше увеличена на 40 USD за тон (36,6 ECU за тон). Това означава, че ако е достигната минималната цена за тон от 120 ECU, то това означава, че действителната износна цена на МОКПО към Общността би била 83,4 ECU за тон. Според Eurometaux, провинция Ляонинг, където се намират повечето от производителите, през 1995 г. е въвела местна износна такса в размер на 15,7 USD за тон (14,4 ECU за тон). Следователно, действителната продажна цена в Общността, когато извадим и местната такса, достига до нивото от 69,4 ECU за тон.
Eurometaux претендира, че китайската система лицензи за магнезит и, следователно, за МОКПО може да бъде отменена в скоро време. В резултат на тази отмяна, според Eurometaux, износът на МОКПО с произход от Китайската народна република, би нараснал по обем и би бил със съществено намалена цена в случай, че действието на антидъмпинговите мерки не бъде продължено.
(74)
В това отношение следва да бъде отбелязано, че проведеният анализ на системата за издаване на лицензи ясно показва, че, като се има предвид значителният размер на лицензионните такси, китайските износители имат потенциал да продават МОКПО в Общността на много ниски цени.
(75)
Освен това, от гледна точка на факта, че описаната по-горе система е управлявана автономно от правителството на страната на износ, счита се, че наличието или отмяната на тази система не може да има каквото и да влияние върху решението на институциите на Общността дали отново би възникнал причиняващ вреда дъмпинг при отсъствие на мерки.
2. Заключение относно новото възникване на вреда
(76)
Като се има предвид горното, по-специално следните фактори:
-
въпреки мерките, които са в сила, производството на Общността е все още в трудно икономическо положение;
-
китайският внос все още има изключително силно позиция на пазара на Общността и се извършва на дъмпингови и ниски цени;
-
цените, на които китайските износители могат да осъществяват своя износ в отсъствие на антидъмпингови мерки, са потенциално много ниски, ако се вземат предвид, от една страна, цените, от които са извадени лицензионните такси и, от друга страна, китайското поведение на пазара на Съединените щати, където цените винаги са били по-ниски, отколкото в Общността;
-
големите залежи от суровини и големият китайски капацитет за експлоатация на суровините водят до извода, че китайските износители имат потенциала да увеличат тяхното производство и/или обеми на износа;
-
макар че действа минимална цена, в няколко случая са били осъществени сделки на цена, която е под минималната цена, което навежда на мисълта, че китайските износители са напълно готови да намаляват техните цени.
На базата на това се стига до заключението, че, в случай, че мерките бъдат отменени, има вероятност от ново възникване на вреда.
З. ИНТЕРЕСИ НА ОБЩНОСТТА
1. Въведение
(77)
В съответствие с член 21 от основния регламент, беше направена оценка дали продължаването на съществуващите антидъмпингови мерки би било против интересите на Общността като цяло. Определянето на интересите на Общността беше основано на всички различни интереси, участващи в случая, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и търговците, както и на потребителите на разглеждания продукт.
(78)
За да се оцени възможното влияние на продължаването или на не-продължаването на мерките, Комисията изиска информация от всички заинтересовани страни, споменати по-горе. Комисията изпрати въпросници до дванайсет вносителя и седемдесет и осем потребителя на въпросния продукт. Нито един вносител не отговори на въпросника, въпреки че два от тях предоставиха известна информация. Колкото до потребителите, двама от тях отговориха на въпросниците и данните бяха проверени.
(79)
Следва да бъде припомнено, че при предишното разследване беше прието, че мерките не са срещу интересите на Общността. Освен това, следва да бъде отбелязано, че настоящето разследване представлява преразглеждане, при което се анализира ситуация, при която антидъмпинговите мерки действат. Следователно, времето и природата на настоящето разследване позволяват да се направи оценка на всяко крайно негативно влияние, което текущите антидъмпингови мерки биха имали в миналото върху засегнатите страни.
(80)
На тази основа беше оценено дали, въпреки заключенията относно продължаване и ново възникване на вредоносен дъмпинг, съществуват основателни причини, които биха довели до заключението, че не е оправдано от гледна точка на интересите на Общността мерките да бъдат оставени в действие в този конкретен случай.
2. Интереси на производството на Общността
(81)
Счита се, че без поддържането на антидъмпинговите мерки, установени при предишното разследване, вероятно е отново да възникне вредоносният дъмпинг и положението на производството на Общността, вече крехко, би се влошило още повече.
(82)
Както е показано по-горе, производството на Общността беше повлияно от вноса на ниски цени на МОКПО с произход от Китайската народна република, по време на ПОВ. Следователно се счита, че целта на антидъмпинговите мерки, предмет на преразглеждането, а именно, да се установи отново справедлива конкуренция на пазара на Общността между производството на Общността и китайските производители, не е била напълно осъществена.
(83)
Въпреки че производството на Общността е направило и продължава да прави значителни усилия да подобри своята производителност през последните години, в опит да намали себестойността на своята продукция и да повиши своята конкурентоспособност, тя не бе в състояние да увеличи своята печалба до разумно ниво по време на ПОВ и, още повече, заетостта силно намаля. Освен това, двама производители от Общността в Гърция, които взеха участие в предишното разследване, прекратиха своята дейност.
(84)
Независимо от това, разследването също така установи, че производството на Общността е жизнеспособно. Това по-специално се потвърждава от устойчивото ниво на инвестициите по време на ПОВ. Освен това усилията, предприети с цел да се рационализира производствения процес, показват, че производството на Общността е решено да не изоставя този сектор от производството.
(85)
Като се има предвид горното, става ясно, че е необходимо да се продължи действието на съществуващите мерки с цел да се предотвратят неблагоприятните последствия от внос на дъмпингови цени, който може да застраши съществуването на производството на Общността и съответно на определен брой работни места. Също така се счита, че ако производството на Общността изчезне, то това би имало отрицателно въздействие върху производителите надолу по веригата, тъй като последните ще имат значително намален избор на доставчици.
3. Интереси на вносителите
(86)
Нито един от независимите вносители не отговори на въпросника, изпратен от Комисията. Липсата на сътрудничество сама по себе си представлява индикатор, че в мерките не са причинили какъвто и да е значителен негативен ефект върху икономическото състояние на този сектор. Това се потвърждава от факта, че вносителите продължиха да търговията с разглеждания продукт и даже увеличиха обема на вноса по време на ПОВ.
(87)
Счита се следователно, че икономическото положение на вносителите на въпросния продукт не е било и не е негативно повлияно от налагането на антидъмпинговите мерки, които понастоящем са в сила. Следователно също така е малко вероятно продължаването на мерките да доведе до влошаване на тяхното икономическо положение в бъдеще.
4. Интереси на потребителите
(88)
Потребителите на разглеждания продукт, т.е. промишлеността надолу по веригата, са производителите на огнеупорни продукти. Само два от общо седемдесет и осем производителя, на които беше Комисията изпрати въпросници, отговориха. По същия начин, както в случай на вносителите, ниското ниво на сътрудничество само по себе си е индикация, че мерките не са причинили какъвто и да е отрицателен ефект върху тяхното икономическо положение. Въпреки че представителността на двата производителя, които сътрудничат на разследването, за промишлеността надолу по веригата е ограничена, тъй като единият от тях е закупил само около 2 % от общото количество МОКПО, внесен от Китайската народна република по време на ПОВ, а другият е закупил, започвайки през 1997 г., по-малко от 1 % от това количество, влиянието на действащите мерки върху тяхното положение беше оценено.
(89)
В това отношение, разследването установи, че потребителите са продължили, и в единия случай даже са започнали, да внасят МОКПО с произход от Китайската народна република, въпреки действащите мерки. Тези мерки следователно не са имали възпиращо въздействие за производителите на огнеупорни продукти, които да са ги накарали да сменят своите източници на доставки. Като се има предвид, че МОКПО съставлява значителна част от цената на огнеупорните продукти, очевидно увеличението на цената на китайския внос не е било толкова високо, че да причини каквото и да било неудобство.
(90)
Уместно е да се отбележи, че вносната цена на МОКПО за потребител, разположен във Финландия, почти се е удвоила след като Финландия стана член на Европейската общност. Независимо от това, той е продължил да купува МОКПО с произход от Китайската народна република. От това можем да стигнем до две заключения:
а)
мерките са ефективни по отношение на нарастването на цената на вноса от Китайската народна република;
б)
получената в резултат на мерките цена, сравнена с цената в останалата част на Общността, продължи да бъде конкурентна.
(91)
На базата на горното, може да бъде направено заключението, че антидъмпинговите мерки не са имали каквото и да е значително негативно влияние върху себестойността на продукцията и рентабилността на потребителите на разглеждания продукт.
(92)
Както е показано по-горе (съображения 29 и 30)в резултат на действащите антидъмпингови мерки пазарът на Общността не е бил затворен за внос, а по-скоро мерките са били насочени срещу несправедливите търговски практики и за компенсиране в известна степен на ефекта на вноса на дъмпингови цени, който изопачава картината на пазара. Действително, както е споменато по-горе, през ПОВ вносът от Китайската народна република нарасна с 10 %.
Тъй като мерките са прилагани за известен период и биха били поддържани на същото ниво, може да бъде направено заключението, че това не би довело до каквото и да е влошаване на положението на потребителите.
5. Заключение относно интересите на Общността
(93)
От една страна, продължаването на антидъмпинговите мерки вероятно ще доведе до стабилна цена на МОКПО на пазара на Общността. Оставянето на производството на Общността без каквато и да е защита срещу внос на дъмпингови цени би не само отслабило позицията му, но даже би могло да доведе до неговото изчезване. От друга страна, по всичко личи, че в миналото съществуващите мерки не са имали каквото и да е значително негативно въздействие върху икономическото положение на потребителите и на вносителите. От информацията, събрана по време на текущото разследване, следва, че нарастването на цената за потребителите, ако въобще има такова, в резултат на налагането на антидъмпингови мерки не би довело до несъразмерни резултати, ако те бъдат сравнени с ползата за производството на Общността, която ще се получи вследствие на отстраняването на смущението за търговията, причинено от дъмпинговия внос.
(94)
Следователно, заключението е, че няма основателни причини, срещу продължаването на действието на съществуващите антидъмпингови мерки.
I. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на базата на които се основава поддържането на съществуващите мерки. Те получиха период, в рамките на който да могат да представят своите виждания по предоставената им информация. Не бяха получени коментари.
(96)
От горното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, променливото антидъмпингово мито, комбинирано с минимална цена от 120 ECU за тон върху вноса на МОКПО с произход от Китайската народна република, наложени с Регламент (ЕО) № 3386/93, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящето се налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на магнезиев оксид, калциниран до пълно обезводняване, попадащ под код по КН 2519 90 30 с произход от Китайската народна република.
2. Размерът на митото се определя като равен на разликата между сумата 120 EUR за тон и нетната цена франко граница на Общността преди освобождаване от митницата, ако последната цена е по-ниска.
3. Освен ако е указано друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата и другите митнически практики.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 14 февруари 2000 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 360/2000 DEL CONSIGLIO
del 14 febbraio 2000
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di magnesite calcinata a morte (sinterizzata) originaria della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea(1), in particolare gli articoli 9 e 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione, sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1) Nel dicembre 1993 sono state istituite, con regolamento (CE) n. 3386/93(2) del Consiglio, misure antidumping definitive, sotto forma di un dazio variabile associato a un prezzo minimo all'importazione di 120 ECU/t, sulle importazioni di magnesite calcinata a morte (sinterizzata) (in seguito denominata MCM) originaria della Repubblica popolare cinese (in seguito denominata RPC). L'inchiesta da cui sono scaturite dette misure riguardava il periodo compreso tra il 1o luglio 1990 e il 30 giugno 1991.
2. Domanda di riesame
(2) A seguito della pubblicazione di un avviso di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di MCM originaria della RPC(3), nel giugno 1998 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame delle suddette misure ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 384/96 (in seguito denominato "regolamento di base").
(3) La richiesta è stata presentata da Eurometaux per conto di produttori comunitari (in seguito denominati "produttori denunzianti") che rappresentano complessivamente il 62 % della produzione comunitaria di MCM.
(4) La richiesta viene motivata dal fatto che la scadenza delle misure implica il rischio della reiterazione del dumping e del pregiudizio subito dall'industria comunitaria. Avendo stabilito, sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare l'inizio di un riesame, la Commissione ha aperto un'inchiesta(4) ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
3. Inchiesta
(5) La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del riesame i produttori comunitari denunzianti, gli esportatori e i produttori esportatori della RPC (in seguito denominati "esportatori cinesi"), gli importatori e le loro associazioni rappresentative notoriamente interessati, nonché i rappresentanti del governo del paese esportatore. La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti suddette e a quanti si sono manifestati entro il termine fissato nell'avviso di apertura. Essa ha inoltre avvisato dell'apertura dell'inchiesta tre produttori noti della Turchia, scelta come paese analogo, inviando loro questionari. La Commissione, infine, ha dato alle parti direttamente interessate la possibilità di rendere note le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione.
(6) Tutti i produttori comunitari denunzianti hanno risposto al questionario, contrariamente agli esportatori/produttori esportatori cinesi e agli importatori. Un importatore, tuttavia, ha reso note le sue osservazioni per iscritto, mentre un altro ha fornito alcune informazioni. Due utilizzatori hanno risposto al questionario e un altro ha fornito alcune informazioni.
(7) La Commissione ha chiesto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare la probabilità che il dumping e il pregiudizio continuassero o si ripetessero e per accertare l'interesse comunitario. Sono state effettuate visite di controllo presso le sedi delle seguenti società:
a) Produttori comunitari denunzianti:
- Grecian Magnesite SA, Atene (Grecia),
- Magnesitas Navarras, Pamplona (Spagna);
b) Produttore del paese analogo
- Kümas AS, Kütahya (Turchia);
c) Utilizzatori della Comunità:
- Sambre et Dyle (Belgio),
- Bet-Ker Oy (Finlandia).
(8) L'inchiesta relativa alla persistenza o alla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 1998 al 31 dicembre 1998 (in seguito denominato "PI"). L'inchiesta relativa alla persistenza o alla reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 1994 alla fine del PI (in seguito denominato "PIP").
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(9) Il prodotto in esame è la magnesite naturale calcinata a morte (MCM) ottenuta dalla magnesite, ossia dal carbonato di magnesio presente in natura. Per produrre l'MCM, il carbonato di magnesio dev'essere estratto, macinato, selezionato e successivamente cotto in forno a temperature comprese tra 1500 e 2000 °C. Si ottiene così una MCM con un tenore di MgO (ossido di magnesio) compreso tra l'80 e il 98 %. Le principali impurità presenti nella MCM sono SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO e B2O3 (rispettivamente, ossido di silicio, di ferro, di alluminio, di calcio e di boro). L'MCM viene utilizzata soprattutto nell'industria dei materiali refrattari, per produrre refrattari formati e non. Non essendovi differenze di rilievo per quanto riguarda le principali caratteristiche chimiche e fisiche, l'intercambiabilità e gli usi del prodotto in questione, i diversi tipi di MCM vanno considerati un unico prodotto ai fini della presente inchiesta.
2. Prodotto simile
(10) Un utilizzatore del prodotto in questione ha dichiarato che la MCM originaria della RPC non è un prodotto simile a quella prodotta e venduta nella Comunità, adducendo differenze fra determinate caratteristiche tra cui la qualità. Dall'inchiesta è risultato che la magnesite è estratta e trasformata in MCM secondo processi analoghi e che la MCM viene utilizzata per produrre la stessa gamma di prodotti refrattari. Anche se i metodi di estrazione, il tenore di MgO del giacimento e il metodo di produzione possono variare, queste differenze non incidono in misura significativa sul prodotto finito e non sono tali da giustificare l'affermazione secondo la quale la MCM originaria della RPC e quella prodotta nella Comunità si distinguono per caratteristiche chimiche e fisiche. Questo d'altronde è confermato dal fatto che i produttori comunitari e gli esportatori cinesi hanno una serie di clienti in comune.
(11) Si considera pertanto che la MCM esportata nella Comunità dalla RPC, quella prodotta e venduta dall'industria comunitaria denunziante nella Comunità e quella prodotta e venduta nel mercato interno in Turchia siano prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ CHE IL DUMPING CONTINUI
1. Osservazioni preliminari
(12) A norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, scopo di questo tipo di riesame relativo agli aspetti del dumping è stabilire se la scadenza delle misure possa portare a una continuazione o a una reiterazione del dumping.
2. Paese analogo
(13) Nel determinare il valore normale si è tenuto conto del fatto che, ai fini della presente inchiesta, il valore normale relativo alle importazioni dalla RPC ha dovuto basarsi sui dati di un paese terzo ad economia di mercato. In questo contesto, nell'avviso di apertura del presente riesame si è indicata la Turchia quale paese terzo ad economia di mercato adeguato. Un importatore non collegato ha sostenuto che la Turchia non era un paese adeguato, in quanto l'accesso alle materie prime in Turchia sarebbe più difficile che in Cina: le miniere di magnesite turche non goderebbero degli stessi vantaggi naturali di quelle della RPC, cosicché i loro costi di estrazione e di trasformazione sarebbero superiori a quelli delle miniere cinesi. Lo stesso importatore, inoltre, ha sostenuto che il mercato interno turco sarebbe troppo modesto per poter rappresentare il mercato cinese. Questo importatore, però, non ha suggerito alcun paese terzo ad economia di mercato alternativo.
(14) La Commissione ha analizzato se la Turchia, già utilizzata come paese terzo ad economia di mercato nell'inchiesta precedente, costituisse ancora una scelta ragionevole. In particolare, è emerso che almeno tre società turche producevano e vendevano MCM in Turchia in quantitativi significativi in concorrenza tra loro e con esportatori di altri paesi. La questione della maggiore facilità di accesso alle materie prime nella RPC rispetto alla Turchia era già stata affrontata nell'inchiesta originale e non sono stati presentati nuovi elementi di prova per modificare la conclusione che la Turchia costituiva un paese terzo ad economia di mercato appropriato. Qualora si dovesse dimostrare l'esistenza di tali differenze, si potrebbe tenerne conto apportando gli adeguamenti necessari ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base (cfr. considerando 19). Alla luce di quanto sopra, si è inviata una richiesta di collaborazione ai tre produttori turchi conosciuti, uno dei quali ha accettato di collaborare.
3. Valore normale
(15) Per la determinazione del valore normale, la Commissione ha esaminato in primo luogo, per l'unico produttore turco che ha collaborato, se il volume complessivo delle vendite interne del prodotto in esame fosse rappresentativo ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, vale a dire se tali vendite rappresentassero più del 5 % del volume delle vendite del prodotto in esame per l'esportazione dalla RPC nella Comunità. Si è così accertato che dette vendite interne erano rappresentative.
Si è quindi verificato se si fossero effettuate vendite interne sufficienti del prodotto in esame nel corso di normali scambi commerciali, a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. Poiché il volume delle vendite remunerative costituiva meno dell'80 %, ma non meno del 10 % delle vendite, il valore normale è stato determinato in base alla media ponderata dei prezzi effettivamente pagati per le vendite remunerative del prodotto in oggetto.
4. Prezzo all'esportazione
(16) Data l'assenza di collaborazione degli esportatori cinesi, si è dovuto determinare il prezzo all'esportazione in base ai dati disponibili, ai sensi dell'articolo 18 del regolamento di base. Quale base adeguata per determinare il prezzo all'esportazione si sono scelti i dati Eurostat. I livelli medi dei prezzi Eurostat sono stati confermati in riferimento alle informazioni ottenute da un importatore che ha collaborato.
5. Confronto
(17) Si sono messe a confronto la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all'esportazione della MCM, a norma dell'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, entrambi al livello fob nel porto del paese esportatore.
(18) Per poter effettuare un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, si è tenuto conto delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. In questo contesto, si sono effettuati adeguamenti per le spese di trasporto interne e marittime, assicurazioni, movimentazione, carico e costi accessori e per il costo dei crediti.
(19) Nell'inchiesta precedente si era ammesso che l'accesso alle materie prime era più facile nella RPC che in Turchia. Non essendo state presentate informazioni che indicassero alcun cambiamento a questo riguardo, è stata concessa una detrazione per tener conto della differenza dei tassi di estrazione tra i due paesi. Si è deciso di applicare lo stesso adeguamento al valore normale che era stato applicato nell'inchiesta precedente, vale a dire una riduzione del valore normale corrispondente al 20 % del costo di estrazione accertato per il produttore turco che ha collaborato.
(20) Come già nell'inchiesta precedente, inoltre, si è considerato che la purezza della materia prima della RPC era superiore a quella della materia prima turca e si è quindi apportato un adeguamento per tener conto di questa differenza.
6. Margine di dumping
(21) Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione ha rivelato l'esistenza di pratiche di dumping, il cui margine è pari allo scarto tra il valore normale accertato nel modo descritto e il prezzo all'esportazione nella Comunità. Il margine di dumping accertato, espresso in termini di percentuale del prezzo all'importazione cif alla frontiera comunitaria, era decisamente considerevole, dell'ordine del 50 %.
(22) Poiché per tutto il PI si è verificato un dumping a livelli molto significativi, si ritiene molto probabile che, qualora fossero abrogate le misure, il dumping continui come minimo a livelli analoghi.
D. PROBABILITÀ DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(23) Poiché si è in presenza di volumi di importazioni molto consistenti con livelli di dumping molto elevati, non si ritiene necessario esaminare se il dumping possa ripetersi in caso di abrogazione delle misure.
E. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA COMUNITARIA
(24) Nel PI c'erano quattro produttori di MCM nella Comunità. L'inchiesta ha accertato che i due produttori comunitari denunzianti rappresentavano il 62 % della produzione comunitaria di MCM e costituivano pertanto l'industria comunitaria ai sensi degli articoli 4, paragrafo 1, e 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(25) Si noti che due dei quattro produttori comunitari che rappresentavano l'industria comunitaria nell'inchiesta precedente hanno cessato l'attività nel 1991, vale a dire nel corso dell'inchiesta precedente. Si tratta della Magnomin SA, di Salonicco (Grecia) e della Financial Mining, Industrial & Shipping Corporation (Fimisco), di Atene (Grecia). La Fimisco è stata posta in liquidazione nel 1992 e nel 1996 le sue attività sono state vendute a un produttore di materiali refrattari, la società greca Viomagn. Pur non figurando tra i denunzianti della presente inchiesta, la Viomagn la sostiene. Quanto alla Magnomin, ha definitivamente cessato l'attività in quanto la sua licenza mineraria è scaduta nel 1997.
(26) Per quanto riguarda il produttore austriaco che non ha collaborato (ma non si è opposto), la Veitsch-Radex, dall'inchiesta è emerso che si tratta di un produttore completamente integrato a valle, che utilizza la sua produzione di MCM esclusivamente per il suo consumo interno.
F. ANALISI DELLA SITUAZIONE DEL MERCATO COMUNITARIO
1. Consumo sul mercato comunitario
(27) Il consumo comunitario apparente di MCM è stato determinato in base ai seguenti elementi:
- volumi delle vendite dei produttori comunitari nella Comunità;
- importazioni di MCM dalla RPC nella Comunità;
- importazioni di MCM nella Comunità da tutti gli altri paesi terzi.
(28) In base a questi dati, nel corso del PIP il consumo è diminuito del 2 %, da circa 497000 t nel 1994 a circa 486000 t nel PI. In particolare, dopo aver toccato un picco nel 1995 (+ 20 % rispetto al 1994), la domanda ha continuato a calare sino a raggiungere il livello più basso nel 1997. Nel PI il mercato si è considerevolmente ripreso, con un aumento dei consumi del 13 % rispetto al 1997.
2. Importazioni dal paese in questione
a) Volume delle importazioni e quota di mercato delle importazioni in questione nel PIP
(29) Il volume delle importazioni di MCM originaria della RPC nel corso del PIP non ha seguito la stessa tendenza dei consumi. Tra il 1994 e il PI, le importazioni dalla RPC sono aumentate del 10 % circa, passando da circa 238000 t a circa 261000 t, mentre il consumo comunitario diminuiva del 2 %. Tra il 1997 e il PI, inoltre, le importazioni in questione sono aumentate del 30 %, mentre i consumi sono aumentati solo del 13 %. Si noti che il volume delle importazioni effettuate nel PI (260967 t) è notevolmente superiore al livello corrispondente delle importazioni accertato per il PI dell'inchiesta precedente (176000 t).
(30) La quota di mercato delle importazioni originarie della RPC è passata dal 48 % del 1994 al 54 % del PI. Vale la pena di notare che durante il PI dell'inchiesta precedente si era determinata una quota di mercato pari a un indice di 85, posto 100 il livello del 1994.
b) Evoluzione dei prezzi e andamento dei prezzi delle importazioni del prodotto in questione
i) Evoluzione dei prezzi delle importazioni in questione
(31) Data l'assenza di qualsiasi collaborazione da parte degli esportatori cinesi, l'evoluzione dei prezzi delle importazioni dalla RPC nel corso del PIP è stata determinata utilizzando i dati Eurostat, sulla base dei prezzi medi CIF all'importazione. Nel PIP tali prezzi sono aumentati del 10 % circa. In particolare, tra il 1994 e il 1995, vale a dire subito dopo l'istituzione delle misure antidumping definitive, i prezzi della MCM originaria della RPC nella Comunità sono aumentati del 16 % circa. A partire dal 1996, tuttavia, tali prezzi hanno iniziato a diminuire, lentamente ma stabilmente, di anno in anno. Per tutto il PIP i prezzi sono sempre stati superiori al prezzo minimo. Si noti che nel periodo dell'inchiesta precedente il prezzo CIF all'importazione era di circa 90 ECU/t.
(32) L'evoluzione dei prezzi delle importazioni originarie della RPC andrebbe collocata nell'ottica dei due principali elementi emersi dall'inchiesta. Anzitutto, si direbbe che i dati Eurostat non siano necessariamente precisi. I prezzi all'importazione verificati nel corso dell'inchiesta sulla base di operazioni reali, infatti, sono risultati sempre inferiori alle cifre di Eurostat. Dato però che le importazioni in tal modo verificate non potevano essere considerate rappresentative in termini di volume e di valore, per stabilire la tendenza dei prezzi delle importazioni dalla RPC si sono utilizzate le cifre di Eurostat.
(33) In secondo luogo, nel corso del PIP il mix dei prodotti esportati nella Comunità dagli esportatori cinesi è cambiato rispetto all'inchiesta precedente. In base ai dati forniti dalle parti interessate che hanno collaborato o hanno fornito informazioni ai servizi della Commissione, è emerso che, dopo l'istituzione delle misure, il prodotto interessato venduto nella Comunità dagli esportatori cinesi aveva sempre un tenore di MgO pari o superiore al 90 %. A titolo di confronto, nel periodo dell'inchiesta precedente le importazioni di MCM originaria della RPC con un tenore di MgO inferiore al 90 % costituivano più del 50 % del totale delle importazioni, vale a dire che la maggior parte delle importazioni consistevano in MCM di qualità inferiore e quindi meno costosa e il prezzo minimo era stato calcolato in base a questi prezzi inferiori. Questo dunque indica che l'aumento dei prezzi nel corso del PIP si può spiegare con il fatto che gli esportatori cinesi vendevano una percentuale maggiore di MCM di qualità superiore.
(34) Si noti inoltre che nel PIP i prezzi nella Comunità della MCM originaria della RPC erano sempre inferiori rispetto ai prezzi dei produttori comunitari (cfr. considerando 35) e degli altri paesi terzi (cfr. considerando 59).
ii) Andamento dei prezzi degli esportatori
(35) Per esaminare l'andamento dei prezzi degli esportatori giapponesi in rapporto a quello dell'industria comunitaria nel corso del PI, e data la mancanza di collaborazione da parte degli esportatori cinesi, i servizi della Commissione hanno utilizzato due metodi. Anzitutto, in base ai dati Eurostat, si è confrontato il prezzo CIF all'esportazione con la media ponderata dei prezzi dei produttori comunitari denunzianti, adeguata al livello franco fabbrica, indipendentemente dallo specifico tenore di MgO. Su questa base, i prezzi della MCM originaria della RPC sono risultati inferiori a quelli dell'industria comunitaria.
(36) In secondo luogo, e alla luce del cambiamento del mix di prodotti di cui sopra (considerando 33), è parso più logico, per farsi un quadro realistico del comportamento di mercato degli esportatori cinesi, confrontare il prezzo all'esportazione CIF con il prezzo praticato dai produttori comunitari denunzianti per la MCM con un tenore di MgO pari o superiore al 90 %. Utilizzando questo metodo, i prezzi di vendita degli esportatori cinesi sono effettivamente risultati notevolmente inferiori a quelli dell'industria comunitaria.
(37) L'evoluzione dei prezzi della MCM andrebbe anche esaminata alla luce dei fattori seguenti. Sulla base delle informazioni fornite da un importatore non collegato le cui importazioni rappresentavano rispettivamente il 13 % e l'11 % del totale delle importazioni dalla RPC nella Comunità nel 1995 e nel 1996, l'aumento di prezzo riscontrato per circa la metà dei volumi importati rispetto al periodo dell'inchiesta originale è risultato artificiale, come dimostrano le seguenti considerazioni. L'importatore in questione ha acquistato MCM da esportatori cinesi ad un prezzo inferiore al prezzo minimo di 120 ECU/t. Per la grande maggioranza di queste importazioni, lo sdoganamento è stato poi effettuato dai clienti dell'importatore non collegato (vale a dire gli utilizzatori effettivi del prodotto) in base al prezzo di rivendita pagato a quest'ultimo. In questo prezzo di rivendita l'importatore non collegato ha calcolato un certo margine per coprire le spese sostenute nella Comunità e per assicurarsi un utile. Tramite questa operazione, si è colmato lo scarto tra il prezzo di acquisto pagato all'esportatore cinese e il prezzo minimo. Grazie a questa operazione, il prezzo finale dichiarato dal cliente dell'importatore alle autorità doganali era superiore al prezzo minimo, ma il meccanismo utilizzato per giungere a questo prezzo finale dimostra anche che la MCM cinese poteva essere venduta nella Comunità a un prezzo inferiore ai 120 ECU/t. A questo proposito si dovrebbe anche tenere conto che il prezzo minimo originale era stato determinato al livello dei prezzi di acquisto degli importatori/rivenditori, e non al livello dei prezzi di acquisto degli acquirenti finali. La prassi commerciale sopra descritta, quindi, sembra compromettere l'efficacia concreta delle misure e potrebbe anche spiegare come mai i dati Eurostat indicavano cifre superiori ai prezzi effettivi verificati nel corso dell'inchiesta.
3. Situazione economica dell'industria comunitaria
a) Produzione
(38) La produzione di MCM dell'industria comunitaria è diminuita del 33 % circa tra il 1994 e il PI. Si noti che tale calo della produzione è stato particolarmente accentuato tra il 1995 e il 1996, in coincidenza con la contrazione del consumo di MCM nel mercato comunitario.
(39) L'inchiesta ha accertato che, nel corso del PIP, l'industria comunitaria a stata costretta a modificare il suo mix di prodotti e a concentrare maggiormente la sua produzione sulla MCM di qualità inferiori. Ciononostante l'industria comunitaria ha continuato a produrre un quantitativo significativo (il 20 % circa) di MCM con un tenore di MgO pari o superiore al 90 %.
b) Capacità produttiva
(40) Nel corso del PIP, la capacità produttiva dell'industria comunitaria è rimasta stabile.
c) Utilizzo della capacità produttiva
(41) Tra il 1994 e il PI, l'utilizzo della capacità produttiva è diminuito del 34 %.
d) Volume delle vendite
(42) Tra il 1994 e il PI il volume totale delle vendite dell'industria comunitaria è diminuito del 36 % circa. Si noti che, mentre nel 1995, dopo l'istituzione delle misure, l'industria comunitaria aveva potuto beneficiare di un aumento della domanda (aumentando del 3 % circa il volume delle sue vendite), nel PI, nonostante un aumento del 13 % del consumo (cfr. considerando 28), essa non ha potuto seguire questa tendenza e il volume delle sue vendite è diminuito del 23 % circa.
e) Quota di mercato
(43) Nel corso del PIP, la quota del mercato comunitario dell'industria comunitaria è diminuita del 37 %. Si noti a questo riguardo che, mentre le quote di mercato detenute dall'industria comunitaria nell'inchiesta precedente erano scese dal 30 % nel 1988 al 15 % nel periodo dell'inchiesta precedente, la tendenza negativa è rallentata dopo l'istituzione delle misure antidumping oggetto del presente riesame.
f) Andamento dei prezzi
(44) L'inchiesta ha dimostrato che il prezzo medio di vendita franco fabbrica della MCM dei produttori comunitari denunzianti è salito del 23 % in tutto il PIP. Nonostante tale aumento, però, l'industria comunitaria non ha potuto aumentare i suoi prezzi a un livello remunerativo, come descritto in prosieguo (considerando 46), ed ha potuto solo operare in perdita.
(45) L'andamento dei prezzi va analizzato alla luce del cambiamento del mix di prodotti di cui sopra, verificatosi nel corso del PIP (cfr. considerando 39). L'industria comunitaria, infatti, ha progressivamente concentrato la sua produzione e le sue vendite sulla MCM di qualità inferiori, che si possono produrre a costi più bassi e quindi vendere a prezzi inferiori, a scapito delle qualità superiori, che potrebbero essere più remunerative, ma per le quali l'industria comunitaria non ha potuto competere con la pressione sui prezzi esercitata dagli operatori cinesi. Sebbene in assoluto i prezzi siano aumentati, quindi, l'industria comunitaria non ha potuto raggiungere un livello di prezzi soddisfacente.
g) Redditività
(46) La redditività dell'industria comunitaria, espressa in termini di percentuale delle vendite nette, pur aumentando in termini assoluti da un indice di (- 100) nel 1994 a (- 28) nel PI, è rimasta negativa per quasi tutto il PIP.
h) Occupazione
(47) Nel corso del PIP l'occupazione nell'industria comunitaria è diminuita del 31 %.
i) Investimenti
(48) Nel PIP i produttori comunitari denunzianti hanno aumentato il loro tasso di investimenti del 78 % circa. Benché questa cifra non si riferisca unicamente al prodotto in esame, non essendo stato possibile imputare gli investimenti solo alla MCM, è risultato che gli investimenti erano perlopiù destinati a razionalizzare ulteriormente il processo di produzione della MCM.
j) Conclusione
(49) Dopo l'istituzione delle misure antidumping nel 1993, e per tutto il PIP, la situazione dell'industria comunitaria è migliorata per quanto riguarda alcuni degli indicatori economici esaminati. In particolare, sono aumentati i suoi prezzi di vendita medi e si sono ridotte le sue perdite. Sono inoltre continuati gli sforzi volti a razionalizzare il processo di produzione e si sono fatti nuovi investimenti, a dimostrazione del fatto che il settore è ancora vitale e deciso a proseguire l'attività.
(50) Gli altri indicatori economici, però, non hanno registrato uno sviluppo altrettanto favorevole nel corso del PIP. L'industria comunitaria infatti non è riuscita ad aumentare la produzione, l'utilizzo della capacità produttiva, i volumi delle vendite, le quote di mercato e l'occupazione portandoli ad un livello soddisfacente.
(51) Si conclude pertanto che l'industria comunitaria si trova ancora in una situazione difficile.
4. Impatto delle importazioni in questione
(52) L'andamento del mercato dopo l'istituzione delle misure rivela che il prezzo minimo stabilito nell'inchiesta precedente non era tale da scoraggiare gli esportatori cinesi dal vendere nel mercato comunitario. Le quote di mercato degli esportatori cinesi sono anzi aumentate nel corso del PIP e la loro presenza nel mercato comunitario, complessivamente, si è rafforzata rispetto a quella del periodo dell'inchiesta precedente. Si noti inoltre che l'industria comunitaria ha perso quota di mercato quasi nella stessa misura in cui la RPC l'ha guadagnata.
(53) A seguito delle misure istituite, i prezzi delle esportazioni cinesi sono aumentati nel corso del PIP dell'inchiesta attuale, ed anche la situazione dei prezzi dell'industria comunitaria è parsa svilupparsi in maniera più positiva. Tuttavia, come si è spiegato in dettaglio in precedenza, non si dovrebbe sopravvalutare questo aumento dei prezzi. Tale andamento dei prezzi, comunque, andrebbe anche collocato nel quadro del passaggio da qualità inferiori a qualità superiori di MgO e più costose da parte degli esportatori cinesi (cfr. considerando 33). In secondo luogo, si dovrebbe tenere presente che questo cambiamento del mix di prodotti ha spinto l'industria comunitaria a ridurre progressivamente i volumi delle vendite e la produzione di MCM di qualità superiori. Come si è spiegato nel considerando 36, la pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni in questione si è fatta sentire in particolare sulle qualità superiori di MCM, in relazione alle quali l'industria comunitaria non ha potuto sostenere la concorrenza (cfr. anche considerando 45).
(54) Sembra inoltre opportuno citare l'impatto del sistema cinese per il rilascio di licenze introdotto nel 1994, che con tutta probabilità ha contribuito all'aumento dei prezzi cinesi a livello mondiale (per ulteriori particolari, cfr. considerando 73, 74 e 75).
(55) L'inchiesta ha poi dimostrato che durante il PI sono stati pagati dazi antidumping su non meno del 7 % del totale delle importazioni cinesi del prodotto in questione, il che significa che tali esportazioni sono state effettuate a prezzi inferiori al prezzo minimo.
5. Volume delle importazioni e prezzi delle importazioni da altri paesi terzi
a) Volume delle importazioni e quota di mercato
(56) Il volume delle importazioni di MCM da altri paesi terzi è diminuito nel PIP da circa 178500 t (1994) a circa 166500 t nel PI. Ciò corrisponde a una diminuzione del 7 % circa.
(57) Le quote di mercato delle importazioni da altri paesi terzi sono diminuite di due punti percentuali tra il 1994 e il PI. Tale riduzione è ancora più accentuata tra il 1995 e il PI, sebbene in precedenza ci fosse stato un aumento tra il 1994 e il 1995, ed è superiore alla tendenza del consumo comunitario (se le importazioni avessero seguito il consumo comunitario, le quote di mercato sarebbero rimaste stabili).
(58) Quanto sopra dimostra che durante il PIP gli esportatori cinesi hanno potuto consolidare la loro posizione nella Comunità a scapito non solo dell'industria comunitaria (cfr. considerando 42), ma anche degli altri paesi terzi.
b) Prezzi di vendita delle importazioni da paesi terzi
(59) In base ai dati Eurostat, il prezzo di vendita medio delle importazioni da altri paesi terzi è diminuito del 9 % nel PIP. Il prezzo unitario, tuttavia, è stato mediamente sempre superiore a quello delle importazioni originarie della RPC e a quello delle vendite dell'industria comunitaria.
(60) Alla luce di quanto precede, si ritiene che le importazioni del prodotto in esame da altri paesi terzi non abbiano avuto ripercussioni significative sulla situazione economica dell'industria comunitaria.
6. Conclusione
(61) Nonostante le misure in vigore, a causa della persistente pressione sui prezzi esercitata dagli esportatori cinesi la situazione economica dell'industria comunitaria è rimasta difficile. Tale pressione sui prezzi ha infatti impedito all'industria comunitaria di riprendersi dagli effetti delle pratiche di dumping precedenti e ancora presenti. Si noti a questo proposito che già due dei quattro produttori comunitari che rappresentavano l'industria comunitaria nell'inchiesta precedente hanno cessato l'attività nel corso del procedimento precedente, con una significativa perdita di posti di lavoro. Ciononostante, l'inchiesta ha dimostrato che, come testimoniano i suoi investimenti, il resto dell'industria comunitaria è ancora vitale e non intende abbandonare questo segmento della produzione.
G. PROBABILITÀ DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Analisi della situazione della RPC
(62) Per valutare il probabile effetto della scadenza delle misure in vigore e, tenendo conto del fatto che la situazione economica dell'industria comunitaria rimane difficile, si sono esaminati i seguenti elementi:
a) Riserve, capacità produttiva, utilizzo della capacità produttiva e scorte
(63) In mancanza di collaborazione da parte degli esportatori cinesi, l'analisi si è basata sulle informazioni fornite nella denuncia e su informazioni ricavate da riviste specializzate e ricerche di mercato.
(64) Per quanto riguarda le riserve di magnesia, secondo le fonti summenzionate, la RPC ha la maggiore riserva che si sia trovata in un singolo paese, pari al 17,3 % delle riserve mondiali.
(65) Sempre secondo le stesse fonti, la capacità produttiva di magnesia della RPC negli ultimi anni è stata di circa 2500000 t/anno, di cui 1700000 t di MCM. Questo significa che la RPC detiene il 28 % della capacità produttiva mondiale di MCM.
(66) Per quanto riguarda l'utilizzo della capacità produttiva e le scorte, non si sono potute ottenere informazioni attendibili a causa della mancanza di collaborazione di qualsiasi parte interessata cinese.
(67) Sulla base delle pubblicazioni specialistiche e delle riviste disponibili e date le grandi dimensioni delle riserve di materia prima e della capacità produttiva, si è concluso che gli esportatori cinesi hanno notevoli potenzialità di aumentare i loro volumi di produzione e di esportazione verso la Comunità in futuro.
b) Esportazioni cinesi verso paesi terzi
(68) I servizi della Commissione hanno inoltre analizzato, in base alle statistiche commerciali del Dipartimento del commercio degli Stati Uniti, le esportazioni di MCM originarie della RPC verso gli Stati Uniti, uno dei più importanti mercati di esportazione per la RPC. Tali importazioni costituivano il 77 % del totale delle importazioni di MCM da tutto il mondo negli Stati Uniti nel 1998.
(69) Il volume totale delle esportazioni originarie della RPC verso gli Stati Uniti è salito da circa 263000 t nel 1994 a circa 292000 t nel 1998, registrando un incremento dell'11 % e toccando un picco di più di 320000 t nel 1995. Quanto ai prezzi, i prezzi CIF delle vendite sono aumentati da un livello di 88 ECU/t nel 1994 a 117 ECU/t nel PI, registrando un incremento del 33 %.
(70) L'inchiesta ha mostrato un'analogia tra il comportamento cinese negli Stati Uniti e nella Comunità. In entrambi i mercati, i prezzi cinesi erano generalmente i più bassi rispetto alle importazioni da tutti gli altri paesi terzi, e questo per tutta la durata del PIP.
(71) Il suddetto prezzo di 117 ECU/t nel PI è del 23 % inferiore al prezzo cinese praticato nella Comunità nello stesso periodo e del 2,5 % inferiore al prezzo minimo stabilito dalle precedenti misure per la Comunità.
(72) Alla luce di quanto precede, si può concludere che, in assenza di misure, i prezzi cinesi potrebbero scendere almeno a livelli paragonabili ai prezzi delle importazioni negli Stati Uniti.
c) Il sistema cinese di rilascio delle licenze
(73) Nell'aprile del 1994, il ministero del Commercio estero e della Cooperazione economica (Ministry of Foreign Trade and Economic Co-operation - MOFTEC) e la Camera di commercio cinese degli importatori e degli esportatori di metalli, minerali e sostanze chimiche (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals and Chemicals Importers and Exporters - CCCMMC) hanno introdotto un sistema di licenze all'esportazione per tutte le esportazioni di determinati minerali, equivalente ad un sistema di contingentamento e di tassazione delle esportazioni. Tutti i diversi tipi di magnesia, compresa la MCM, sono stati inclusi in questo sistema di rilascio di licenze. Nel 1997, 18 società cinesi hanno ottenuto una licenza per esportare magnesia fino a un volume massimo di 2 Mio t nell'ambito delle assegnazioni annuali delle licenze e dei quantitativi. Nel 1997, la commissione di licenza ammontava a 30 USD/t (26,5 ECU/t), e nel 1998 è aumentata a 40 USD/t (36,6 ECU/t). Questo significa che, se si rispetta il prezzo minimo di 120 ECU/t, il prezzo di esportazione effettivo della MCM verso la Comunità, al netto della commissione di licenza, sarebbe di 83,4 ECU/t. Secondo EUROMETAUX, la provincia di Liaoning, in cui hanno sede la maggior parte dei produttori, ha introdotto nel 1995 un'imposta locale sulle esportazioni, che nel 1997 ammontava a 15,7 USD/t (14,4 ECU/t). Di conseguenza, il prezzo di vendita effettivo nella Comunità, una volta dedotta anche l'imposta locale, sarebbe di appena 69,4 ECU/t.
Eurometaux sostiene che il sistema cinese di rilascio di licenze per la magnesite e quindi per la MCM potrebbe essere prossimamente abolito ed ha dichiarato che, in tal caso, aumenterebbe il volume e diminuirebbe notevolmente il prezzo delle esportazioni di MCM originarie della RPC se non si mantenessero in vigore le misure antidumping.
(74) Si noti a questo proposito che dall'analisi del sistema di rilascio di licenze effettuata emerge chiaramente il rischio che, dato il considerevole ammontare delle commissioni di licenza, gli esportatori cinesi vendano MCM nella Comunità a prezzi molto bassi.
(75) Inoltre, alla luce del fatto che il sistema sopra descritto è gestito autonomamente dal governo del paese esportatore, si ritiene che la sua esistenza o la sua abolizione non possa avere alcuna influenza sulla decisione delle istituzioni comunitarie in merito alla ricorrenza o meno di pratiche di dumping fonte di pregiudizio in assenza di misure.
2. Conclusione sulla reiterazione del pregiudizio
(76) Alla luce di quanto sopra e, in particolare, dei seguenti elementi:
- nonostante le misure in vigore, la situazione economica dell'industria comunitaria rimane difficile;
- le importazioni dalla RPC detengono tuttora una posizione eccezionalmente forte sul mercato comunitario ed avvengono a prezzi bassi oggetto di dumping;
- i prezzi che gli esportatori cinesi potrebbero praticare in assenza di misure antidumping sono potenzialmente molto bassi se si tiene conto, da una parte, dei prezzi al netto delle commissioni connesse al sistema cinese di rilascio delle licenze e, dall'altra, del comportamento cinese nel mercato degli Stati Uniti, in cui i prezzi sono sempre stati inferiori a quelli della Comunità;
- le grandi riserve di materie prime e le notevoli capacità cinesi di sfruttare tali materie prime fanno ritenere che gli esportatori cinesi abbiano la possibilità di aumentare la loro produzione e/o i loro volumi di esportazione;
- sebbene fosse in vigore un prezzo minimo, in vari casi sono state effettuate operazioni al di sotto del prezzo minimo, il che fa ritenere che gli esportatori cinesi siano perfettamente in grado di abbassare i loro prezzi;
Sulla base degli elementi sopra esposti, si conclude che, qualora le misure fossero abrogate, è probabile che si ripeta il pregiudizio.
H. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Introduzione
(77) A norma dell'articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se una proroga delle misure antidumping in vigore sia contraria agli interessi della Comunità nel suo insieme. La determinazione dell'interesse della Comunità si è basata su un'analisi dell'interesse delle varie parti coinvolte, vale a dire dell'industria comunitaria, degli importatori e dei rivenditori, nonché degli utilizzatori del prodotto in esame.
(78) Per valutare il probabile impatto di una proroga o di una mancata proroga delle misure, la Commissione ha chiesto informazioni a tutte le parti interessate di cui sopra. La Commissione ha inviato questionari a dodici importatori e a settantotto utilizzatori del prodotto in esame. Nessun importatore ha risposto al questionario, anche se due hanno fornito alcune informazioni. Per quanto riguarda gli utilizzatori, due di loro hanno risposto al questionario e i dati sono stati verificati.
(79) Si ricordi che nella precedente inchiesta si era ritenuto che l'adozione di misure non fosse contraria all'interesse della Comunità e che la presente inchiesta riguarda un riesame e, quindi, analizza una situazione in cui le misure antidumping sono già in vigore. Di conseguenza, i tempi e la natura della presente inchiesta consentono di valutare qualsiasi ripercussione negativa indesiderata che le misure antidumping in vigore possono aver avuto in passato sulle parti interessate.
(80) Sulla base di questa premessa si è esaminato se, nonostante le conclusioni sulla continuazione e sulla reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, esistessero motivi convincenti per concludere che non era nell'interesse della Comunità mantenere in essere le misure nel caso in questione.
2. Interesse dell'industria comunitaria
(81) Si ritiene che, se non si manterranno in essere le misure antidumping istituite a seguito dell'inchiesta precedente, è probabile che il dumping causa del pregiudizio si ripeta e che la già precaria situazione dell'industria comunitaria si deteriori ulteriormente.
(82) Come si è dimostrato, l'industria comunitaria ha risentito delle importazioni a basso prezzo di MCM originaria della RPC nel corso del PIP. Si ritiene pertanto che l'obiettivo delle misure antidumping oggetto del riesame, vale a dire ripristinare una concorrenza leale nel mercato comunitario tra l'industria comunitaria e i produttori cinesi, non sia stato pienamente raggiunto.
(83) L'industria comunitaria, benché negli ultimi anni abbia fatto notevoli sforzi per migliorare la sua produttività, nel tentativo di ridurre i costi di produzione e di aumentare la sua competitività, non è riuscita a portare i suoi utili a un livello ragionevole nel corso del PIP e, perdipiù, c'è stato un forte calo dell'occupazione. Due produttori comunitari in Grecia che avevano partecipato all'inchiesta precedente hanno inoltre cessato l'attività.
(84) L'inchiesta però ha anche accertato che l'industria comunitaria è vitale, come testimonia in particolare il suo notevole tasso di investimenti nel corso del PIP. Gli sforzi avviati per razionalizzare il processo di produzione dimostrano inoltre che l'industria comunitaria è decisa a non abbandonare questo segmento della produzione.
(85) Alla luce di quanto sopra, si ritiene necessario prorogare le misure in vigore al fine di evitare gli effetti negativi delle importazioni oggetto di dumping che potrebbero mettere a repentaglio l'esistenza dell'industria comunitaria e di conseguenza numerosi posti di lavoro. Si tenga conto, tra l'altro, che, se sparisse l'industria comunitaria, ci sarebbero ripercussioni negative anche sull'industria a valle, che vedrebbe significativamente ridursi la sua scelta di fornitori.
3. Interesse degli importatori
(86) Nessuno degli importatori non collegati ha risposto al questionario inviato dalla Commissione. Questa mancanza di collaborazione è di per sé un'indicazione che questo settore non ha accusato alcun sostanziale effetto negativo sulla sua situazione economica a seguito delle misure, come conferma il fatto che gli importatori hanno continuato a rivendere il prodotto in esame, aumentando addirittura il volume delle importazioni nel corso del PIP.
(87) Si conclude pertanto che la situazione economica degli importatori del prodotto in esame non ha risentito negativamente dell'istituzione delle misure antidumping attualmente in vigore. Dunque è anche improbabile che una prosecuzione delle misure porti in futuro a un deterioramento della loro situazione economica.
4. Interesse degli utilizzatori
(88) Gli utilizzatori del prodotto in esame, vale a dire l'industria a valle, sono i produttori di materiali refrattari. Solo due dei settantotto utilizzatori cui la Commissione ha inviato il questionario hanno risposto. Analogamente a quanto si è detto per gli importatori, il basso livello di collaborazione è di per sé un'indicazione che la situazione economica di questo settore non ha subito sostanziali effetti negativi a seguito delle misure. Nonostante la limitata rappresentatività delle due società dell'industria a valle che hanno collaborato (una ha acquistato solo il 2 % circa del totale della MCM importata dalla RPC nel PIP, mentre l'altra ne ha acquistato, a partire dal 1997, meno dell'1 %), si è valutato l'impatto delle misure in vigore sulla loro situazione.
(89) A questo riguardo, l'inchiesta ha stabilito che gli utilizzatori hanno continuato, e in un caso hanno addirittura iniziato, a importare MCM originaria della RPC nonostante le misure in vigore. Tali misure non hanno dunque costituito un deterrente per i produttori di materiali refrattari che li ha indotti a cambiare fonti di approvvigionamento. Benché la MCM costituisca una parte significativa del costo dei materiali refrattari, si direbbe dunque che l'aumento del prezzo delle importazioni dalla RPC non è stato elevato al punto tale da creare problemi.
(90) Vale la pena di osservare che, sebbene il prezzo all'importazione della MCM per l'utilizzatore finlandese sia quasi raddoppiato dopo che la Finlandia ha aderito alla Comunità europea, questa società ha continuato ad acquistare MCM originaria della RPC. Si possono dunque trarre due conclusioni:
a) le misure sono state efficaci provocando un aumento dei prezzi delle importazioni originarie della RPC;
b) il prezzo che ne è derivato è rimasto concorrenziale rispetto al prezzo praticato nel resto della Comunità.
(91) Alla luce di quanto precede, si può escludere che le misure antidumping abbiano avuto qualsiasi influenza negativa significativa sulla situazione dei costi e sulla redditività degli utilizzatori del prodotto in esame.
(92) Come si è già illustrato (considerando 29 e 30), le misure antidumping in vigore non hanno avuto l'effetto di chiudere il mercato comunitario alle importazioni, ma piuttosto quello di combattere le prassi commerciali sleali e di porre in qualche misura rimedio agli effetti di distorsione degli scambi delle importazioni oggetto di dumping. Come si è visto, infatti, le importazioni dalla RPC sono aumentate del 10 % nel corso del PIP.
Dato che le misure sono già in essere da qualche tempo e che sarebbero mantenute allo stesso livello, si può concludere che ciò non comporterebbe alcun deterioramento della situazione degli utilizzatori.
5. Conclusione sull'interesse della Comunità
(93) Da una parte, è probabile che una conferma delle misure antidumping in vigore si traduca in una stabilità dei prezzi della MCM sul mercato comunitario. Se si lasciasse l'industria comunitaria priva di qualsiasi protezione rispetto agli effetti delle importazioni oggetto di dumping non solo si indebolirebbe la sua posizione, ma si rischierebbe addirittura di provocarne la scomparsa. D'altro canto, si direbbe che in passato le misure esistenti non abbiano avuto effetti negativi significativi sulla situazione economica degli utilizzatori e degli importatori. In base alle informazioni raccolte nel corso della presente inchiesta, qualsiasi eventuale aumento dei prezzi potesse derivare per gli utilizzatori dall'istituzione di misure antidumping non sembra sproporzionato rispetto al beneficio ottenuto per l'industria comunitaria eliminando la distorsione degli scambi provocata dalle importazioni oggetto di dumping.
(94) Si conclude pertanto che non vi sono valide ragioni che si oppongano alla proroga delle misure antidumping in vigore.
I. DAZI ANTIDUMPING
(95) Tutte le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si propone il mantenimento delle misure in vigore ed è stato loro concesso un periodo entro il quale presentare le loro osservazioni a seguito di tale comunicazione. Non è pervenuto alcun commento.
(96) Da quanto precede si desume che, a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, si dovrebbero mantenere i dazi antidumping variabili in combinazione con un prezzo minimo di 120 ECU/t sulle importazioni di MCM originaria della RPC istituiti dal regolamento (CE) n. 3386/93,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di magnesite calcinata a morte (sinterizzata) di cui al codice NC 2519 90 30, originaria della Repubblica popolare cinese.
2. L'importo del dazio è pari alla differenza tra 120 EUR/t e il prezzo netto, franco frontiera comunitaria, del prodotto non sdoganato, qualora quest'ultimo sia inferiore.
3. Salvo diverse disposizioni, si applicano le disposizioni in vigore in materia di dazi e altre prassi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000.