РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1020/2009 НА КОМИСИЯТА
от 28 октомври 2009 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете с цел привеждане на приложения I, III, IV и V към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Частично разтворимият фосфорит спада към торовете с основни хранителни елементи, изброени в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Член 16 от посочения регламент позволява добавянето на второстепенни хранителни елементи към всички торове с основни хранителни елементи. Минималното съдържание на фосфорен пентаоксид, установено за съществуващия вид тор частично разтворим фосфорит, обаче е прекалено високо, за да позволи добавянето на второстепенни хранителни елементи. Поради това следва да се въведе нов вид тор, който да позволи смесите от частично разтворим фосфорит и магнезиеви второстепенни хранителни елементи да бъдат обозначавани като „ЕО тор“.
(3)
Магнезиевият сулфат или магнезиевият оксид се добавя към смления фосфорит, за да се преодолее недостигът на фосфат и магнезий в някои селскостопански почви. Частичната разтворимост прави фосфата и магнезия бързо достъпни за културите за кратък период от време, докато неразтворимите съставки осигуряват по-бавно, но по-трайно снабдяване с фосфат и магнезий. За да бъдат от полза за земеделските производители, фосфатните и магнезиевите хранителни елементи следва да се съдържат в рамките на един и същ вид тор.
(4)
Магнезиевият сулфат спада към торовете с второстепенни хранителни елементи, изброени в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Член 20 от посочения регламент позволява добавянето на хранителни микроелементи към всички торове с второстепенни хранителни елементи. Минималното съдържание на серен триоксид и магнезиев оксид, установено за съществуващия вид тор магнезиев сулфат, е прекалено високо, за да позволи добавянето на хранителни микроелементи. Поради растящия интерес към балансираното хранене на растенията нарасна употребата на хранителни микроелементи. Смесването на магнезиев сулфат с хранителни микроелементи ще направи по-лесно за земеделските производители използването на тези хранителни микроелементи. Поради това следва да се преразгледа съставът на вида тор магнезиев сулфат, така че той да позволи сместите от магнезиев сулфат с хранителни микроелементи да бъдат обозначени като „ЕО тор“.
(5)
Приложение III към Регламент (ЕО) № 2003/2003 съдържа технически разпоредби за контрол на амониево-нитратни торове с високо съдържание на азот. Следва да се поясни, че методите за анализ могат да се използват за различни форми на амониево-нитратни торове (перли или гранули). Освен това при тези описания на методи за анализ се използват остарели единици за налягане, а не сега използваните единици по системата SI.
(6)
Член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 изисква контролът на ЕО торове от видовете, изброени в приложение I към посочения регламент, да се извършва в съответствие с подробно описаните в приложения III и IV към същия регламент методи за анализ. Тъй като тези методи не са международно признати, на Европейския комитет по стандартизация (CEN) бе възложено да разработи равностойни ЕN стандарти, които да заменят съществуващите методи.
(7)
Като частичен резултат от възложения на CEN мандат M/335 за модернизация на аналитичните методи за торове и материали за варуване, са разработени 20 EN стандарта, които следва да бъдат включени в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Някои от тези стандарти следва да заменят съществуващите методи за анализ, докато други са нови.
(8)
Утвърдените методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Предварителната оценка на методите, които се предвижда да бъдат въведени в мандата, обаче показа, че някои от тях са малко използвани. В този случай бе счетено, че е достатъчен редакционен преглед, без да е необходим ринг-тест. Поради това следва да се прави разграничение между утвърдени EN стандарти и неутвърдени методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите.
(9)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно да се замени пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от CEN.
(10)
Член 30 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 изисква лабораториите да бъдат компетентни и одобрени от държава-членка, когато извършват анализ на проби от торове за целите на официалния контрол. Такива одобрени лаборатории трябва да отговарят на стандартите за акредитация, посочени в приложение V, раздел Б. Тъй като практиката показва, че акредитацията отнема повече време от първоначално предвиденото, приложение V трябва да бъде изменено, за да се гарантират ефективни контролни действия, като се даде възможност на държавите-членки да оторизират лаборатории, които са компетентни по отношение на официалния контрол, но все още не са акредитирани.
(11)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(12)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя, както следва:
1.
Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2.
Приложение III се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
3.
Приложение IV се изменя в съответствие с приложение III към настоящия регламент.
4.
Приложение V се изменя в съответствие с приложение IV към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 28 октомври 2009 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 1020/2009 DELLA COMMISSIONE
del 28 ottobre 2009
che modifica il regolamento (CE) n. 2003/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo ai concimi al fine di adeguarne gli allegati I, III, IV e V al progresso tecnico
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 2003/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 13 ottobre 2003, relativo ai concimi (1), in particolare l'articolo 31, paragrafi 1 e 3,
considerando quanto segue:
(1)
L'articolo 3 del regolamento (CE) n. 2003/2003 dispone che un concime che appartenga ad un tipo di concimi elencato nell'allegato I e che soddisfi le prescrizioni stabilite nel regolamento può recare l'indicazione «concime CE».
(2)
Il fosfato naturale parzialmente solubile è un tipo di elemento nutritivo primario elencato nell'allegato I del regolamento (CE) n. 2003/2003. L'articolo 16 del suddetto regolamento consente di aggiungere elementi nutritivi secondari a tutti i tipi di concimi con elementi nutritivi primari. Tuttavia, il titolo minimo di anidride fosforica fissato per il tipo attuale di concime a base di fosfato naturale parzialmente solubile è troppo elevato e non consente quindi l'aggiunta di elementi nutritivi secondari. Va quindi introdotto un nuovo tipo di concime, per consentire che le miscele di fosfato naturale parzialmente solubile e magnesio, quale elemento nutritivo secondario, vengano commercializzate come «concimi CE».
(3)
Il solfato di magnesio o l'ossido di magnesio viene aggiunto al fosfato naturale per ovviare alle carenze di fosfato e di magnesio in determinati terreni agricoli. La solubilizzazione parziale rende il fosfato ed il magnesio rapidamente disponibili alle colture per un breve periodo, mentre i componenti non solubilizzati forniscono fosfato e magnesio in modo lento ma più continuo. Per soddisfare le esigenze degli agricoltori, sia il fosfato che il magnesio devono essere contenuti come elementi nutritivi in un unico tipo di concime.
(4)
Il solfato di magnesio è un tipo di elemento nutritivo secondario elencato nell'allegato I del regolamento (CE) n. 2003/2003. L'articolo 20 del suddetto regolamento consente di aggiungere microelementi a tutti i tipi di concimi con elementi nutritivi secondari. Tuttavia, il titolo minimo di triossido di zolfo e di ossido di magnesio fissato per il tipo attuale di concime a base di solfato di magnesio è troppo elevato e non consente quindi l'aggiunta di microelementi. Con la crescita dell'interesse per un nutrimento equilibrato dei vegetali è aumentato l'impiego dei microelementi. Una miscela di solfato di magnesio con microelementi consentirebbe agli agricoltori di utilizzare più agevolmente i microelementi. Il tipo di concime «solfato di magnesio» va quindi riveduto, per consentire che le miscele di solfato di magnesio con microelementi vengano commercializzate come «concimi CE».
(5)
L'allegato III al regolamento (CE) n. 2003/2003 reca disposizioni tecniche per il controllo dei concimi a base di nitrato ammonico ad elevato titolo d'azoto. Va chiarito che i metodi di analisi possono essere impiegati per le varie forme di concimi a base di nitrato ammonico (perlato o granuli). Inoltre le descrizioni dei metodi di analisi citano unità di pressione obsolete, anziché le unità SI attuali.
(6)
L'articolo 29, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2003/2003 prescrive che i controlli dei concimi dei tipi elencati nell'allegato I del medesimo regolamento vengano effettuati secondo i metodi di analisi descritti dettagliatamente negli allegati III e IV del regolamento stesso. Poiché tali metodi non sono internazionalmente riconosciuti, il comitato europeo di normalizzazione (CEN) è stato incaricato di elaborare norme EN equivalenti per sostituire i metodi esistenti.
(7)
Quale risultato parziale del mandato CEN M/335 riguardante l'aggiornamento dei metodi di analisi dei concimi e delle sostanze di calcinazione, sono state elaborate 20 norme EN, che sarebbe opportuno inserire nell'allegato IV al regolamento (CE) n. 2003/2003. Tra le suddette norme, alcune sono destinate a sostituire metodi di analisi esistenti, mentre altre riguardano metodi nuovi.
(8)
I metodi convalidati pubblicati quali norme EN comprendono solitamente un'analisi di confronto (ring test, prova interlaboratorio) volta a testare la riproducibilità dei metodi analitici nei vari laboratori. Tuttavia, da una prima valutazione dei metodi da inserire nel mandato risulta che alcuni vengono impiegati raramente. In tal caso si è ritenuto che fosse sufficiente rivedere il testo e che non fosse necessaria una prova interlaboratorio. Di conseguenza va operata una distinzione tra le norme EN convalidate e i metodi non convalidati, affinché si possano identificare più facilmente le norme EN che sono state oggetto di prove interlaboratorio e gli addetti al controllo possano essere informati in merito all'attendibilità statistica delle norme EN.
(9)
Per semplificare la legislazione ed agevolare le revisioni future è opportuno sostituire interamente il testo delle norme dell'allegato IV al regolamento (CE) n. 2003/2003 con riferimenti alle norme EN che saranno pubblicate dal CEN.
(10)
L'articolo 30 del regolamento (CE) n. 2003/2003 prescrive che i laboratori che eseguono analisi su campioni di concimi nell'ambito dei controlli ufficiali debbano essere competenti e approvati dai rispettivi Stati membri. I laboratori approvati devono rispettare le norme per l'accreditamento di cui all'allegato V, parte B. Poiché la prassi ha dimostrato che la procedura di accreditamento dura più di quanto inizialmente previsto, per garantire attività di controllo efficienti l'allegato V andrebbe modificato consentendo agli Stati membri di autorizzare laboratori competenti per i controlli ufficiali, ma non ancora accreditati.
(11)
È opportuno pertanto modificare di conseguenza il regolamento (CE) n. 2003/2003.
(12)
Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito a norma dell’articolo 32 del regolamento (CE) n. 2003/2003,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (CE) n. 2003/2003 è modificato come segue:
1)
l'allegato I è modificato conformemente all'allegato I del presente regolamento;
2)
l'allegato III è modificato conformemente all'allegato II del presente regolamento;
3)
l'allegato IV è modificato conformemente all'allegato III del presente regolamento;
4)
l'allegato V del conformemente all'allegato IV del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 28 ottobre 2009.