РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1292/2007 НА СЪВЕТА
от 30 октомври 2007 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, и за прекратяване на частичното междинно преразглеждане на такъв внос съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1424/2006 на Съвета (3), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. Мерките предмет на настоящото преразглеждане представляват антидъмпингово мито ad valorem с размер между 0 % и 18 %, наложено върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито от 17,3 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 1676/2001 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „първоначално разследване“.
(2)
Приложното поле на мерките, наложени върху внос от Индия в първоначалното разследване бе разширено с Регламент (ЕО) № 1975/2004 на Съвета (4) и за внос на ПЕТ фолио, изпращано от Бразилия и Израел, независимо дали е декларирано с произход от Бразилия или от Израел.
(3)
С Решение 2001/645/ЕО (5) Комисията прие гаранции, предложени от пет индийски производители във връзка с първоначалното разследване. Гаранциите бяха отменени с Решение 2006/173/ЕО (6).
(4)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 367/2006, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1288/2006 на Съвета (7), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия. Мерките бяха под формата на мита ad valorem, с размер между 7 % и 19,1 %, наложени върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито 19,1 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 367/2006 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „предходното разследване срещу субсидии“.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 23 май 2006 г. и на 3 юли 2006 г. съответно бяха внесени искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено до проверка за дъмпинг от Jindal Poly Films Limited („Jindal“), от страна на следните производители от Общността: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH и Nuroll SpA („заявители“). Заявителите представляват значителен дял от продукцията на ПЕТ фолио в Общността.
(6)
Заявителите твърдяха и представиха достатъчно prima facie доказателства, че: а) има вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата за производството на Общността, и б) обстоятелствата във връзка с дъмпинга, въз основа на които бяха приети мерки спрямо Jindal, са се променили и тези промени имат дълготраен характер.
3. Разследване
(7)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, обосноваващи започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията оповести на 22 август 2006 г. (8) и на 25 август 2006 г. (9) съответно, чрез известия за започване на процедура, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, започването на тези преразглеждания.
(8)
Обхватът на частичното междинно преразглеждане беше ограничен до проверка за дъмпинг по отношение на Jindal. И за двете преразглеждания периодът на разследване на преразглеждането („ПРП“) беше определен от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценяването на вероятността от продължаване или повторно причиняване на вреда, обхвана периода от 2003 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
4. Заинтересовани страни
(9)
Комисията официално уведоми производителите износители, представителите на страната износител, производителите от Общността, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, за образуването на преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките. И за двете преразглеждания на заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известията за започване на процедура.
(10)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, беше разрешено изслушване.
(11)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, предвид очевидно големия брой производители износители на ПЕТ фолио в Индия, изброени в искането, в известието за започване на процедура се предвижда използването на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може да се вземе решение за необходимостта от изготвянето на представителна извадка и при нужда - за подбор на участниците, всички производители износители бяха поканени да се представят и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информацията за тяхната дейност, свързана с ПЕТ фолио по време на ПРП. Шест производители износители в Индия изразиха своето желание да съдействат. От тези шест производители износители три дружества (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited и Jindal) бяха избрани за представителната извадка и получиха въпросници. Беше счетено, че тези дружества представляват най-големия представителен обем на износа на ПЕТ фолио за Общността, който може да се разследва достатъчно добре в рамките на наличното време съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент.
(12)
Освен това Комисията изпрати въпросници до всички други страни, за които е известно, че са заинтересовани или са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за започване на процедура. Пълни отговори се получиха от четирима производители от Общността, тримата включени в представителната извадка производители износители, един вносител/ползвател и четирима ползватели.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за установяването на дъмпинг и вреда, както и за установяване дали има вероятност от продължаване или повтарянето на дъмпинга и вредата и дали запазването на мерките би било в интерес на Общността. Проверки на място се извършиха в следните заинтересовани страни:
а)
Производители от Общността
-
Dupont Teijin Films (Люксембург)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Германия)
-
Nuroll SpA (Италия)
-
Toray Plastics Europe (Франция)
б)
Производители износители в Индия
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
в)
Свързан вносител/ползвател в Общността
-
Rexor SAS (Франция)
г)
Вносител/ползвател
-
Coverne SpA (Италия)
д)
Ползватели
-
Safta SpA (Италия)
-
Metalvuoto SpA (Италия)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е същият както и в първоначалното разследване, т.е. фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, обикновено деклариран под кодове по КН ex39206219 и ex39206290.
2. Подобен продукт
(15)
Както и в първоначалното разследване, беше установено, че ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано на вътрешния пазар в Индия, ПЕТ фолиото, изнасяно за Общността от Индия и ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано от производителите от Общността, имат същите основни физически и химически характеристики и употреба. Следователно те са подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ЧАСТИЧНО МЕЖДИННО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ: ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За определянето на нормална стойност първо беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на Jindal е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали той представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(17)
След това беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнесен в Общността.
(18)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платената среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(19)
За видовете на продукта, чиито вътрешни цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обосновани по размер разходите за продажби, общите и административните разходи („ПОА разходи“) и реализиране на печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(20)
ПОА разходи се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Пределният марж на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалбата на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2. Експортна цена
(21)
Най-голяма част от експортните продажби на разглеждания продукт за Общността през ПРП са били за независими клиенти. Затова експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на реално платената или подлежаща на плащане експортна цена.
(22)
Някои от експортните продажби са били за свързано дружество в Общността. Свързаното дружество не е препродавало стоките пряко, но значително ги е преработвало до такава степен, че формиране на експортна цена на изнасяния продукт на базата на цената за препродажба на преработения продукт съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент беше счетено за неприложимо. Цените, определяни от Jindal за това свързано дружество, бяха сравнени с цените на Jindal за нейните несвързани клиенти в Общността за същите видове на продукта през ПРП. Тъй като се установи, че има съответствие между тези два вида цени за всеки от видовете на продукта, се стигна до заключението, че цените, определяни от Jindal за неговото свързано лице в Общността, са надеждни и могат да се използват за изчисляване на експортната цена.
3. Сравнение
(23)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени, под формата на корекции, разликите, отразяващи се върху сравнимостта на цената, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени корекции за разлики в отстъпки, намаления, в разходи за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, кредити и комисиони, в случаите, когато това бе приложимо и подкрепено с проверени доказателства.
(24)
Jindal поиска корекция в нормалната стойност за вносното мито, което не се събира по Схемата на предварителните лицензи (СПЛ) за внос на суровини, използвани в производството на стоки за износ. СПЛ разрешава безмитния внос на суровини, при условие че държавата изнася съответстващо количество и стойност готова продукция, определени в съответствие с официално установени стандартни норми за съотношение вложена суровина продукт. Внос по СПЛ може да се използва за производство на стоки за износ или за допълване на местни суровини, използвани за производството на такива стоки. Дружеството твърдеше, че износът на разглеждания продукт за ЕО е използван за изпълнение на изискванията по СПЛ по отношение на внасяните суровини. Във връзка с това искане не се стигна до заключение дали корекцията е оправдана или не, като се отчете, че тъй като за дружеството така или иначе не е установено да осъществява дъмпинг по време на ПРП, това не би се отразило на окончателния резултат от разследването за преразглеждане.
4. Дъмпингов марж
(25)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент.
(26)
Сравнението показа отрицателен дъмпингов марж.
5. Дълготраен характер на променените обстоятелства
(27)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент също така беше проучено дали установените в течение на настоящото разследване заключения биха могли основателно да се разглеждат като дълготрайни.
(28)
В тази връзка се припомня, че беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг, в две последователи разследвания, приключили с Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета и Регламент (ЕО) № 390/2005 (10) на Съвета. Тези заключения за отсъствие на дъмпинг се потвърдиха с настоящото разследване и няма елементи, сочещи, че отсъствието на дъмпинг няма да има дълготраен характер.
(29)
Затова се смята, че настоящите мерки по отношение на Jindal постигат желаните резултати и трябва да останат непроменени.
Г. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ С ОГЛЕД ИЗТИЧАНЕ НА СРОКА НА МЕРКИТЕ
Г.1. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. Предварителни бележки
(30)
Според Евростат обемът на разглеждания продукт, внасян в Общността от Индия, възлиза на 23 472 тона през ПРП. От това количество 97 % през ПРП се падат на тримата включени в представителната извадка производители износители, като само на Jindal се падат около 90 % от общия обем на износа от Индия за ЕО през ПРП.
(31)
По време на периода на разследване (ПР) на първоначалното разследване (1 април 1999 г. до 31 март 2000 г.) обемът на вноса от Индия е бил 50 590 тона. По време на ПР на предходното разследване срещу субсидии (1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.) обемът на вноса от Индия е бил 12 679 тона.
2. Дъмпинг на внос по време на ПРП
2.1. Предварителна бележка
(32)
Както беше посочено в съображение 11 по-горе, за представителната извадка бяха подбрани трима производители износители. За Jindal се отнасят заключенията, представени в съображения 16-26.
2.2. Нормална стойност
(33)
За определянето на нормална стойност за Garware и Ester първо беше проверено дали обемът на отчетените вътрешни продажби на всеки производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представлява 5 % или повече от отчетения обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(34)
След това беше установено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността.
(35)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платена среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
За видовете на продукта, при които вътрешните цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обоснован размер продажбени, общи и административни разходи („ПОА разходи“) и печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(37)
ПОА разходите се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Маржът на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалба на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2.3. Експортна цена
(38)
По отношение на определянето на износни цени следва да се припомни, че настоящото разследване цели да установи дали, ако защитните мерки се отменят, дъмпингът ще продължи или ще възникне отново. В тази връзка определянето на експортните цени, използвани в изчисляването за дъмпинг, не може да се ограничи до проучване на миналите действия на износителите, а е необходимо да се проучи и вероятното бъдещо развитие на експортните цени. С други думи, необходимо е да се определи дали миналите експортни цени са надежден показател за вероятните бъдещи експортни цени.
(39)
Предвид наличието на ценови гаранции по време на част от ПРП, беше проверено конкретно дали съществуването на тези гаранции е повлияло на предишните експортни цени, така че те да станат ненадеждни за определяне на бъдещо поведение във връзка с износа. Освен това се отбелязва, че ценовите гаранции на Garware и Ester са оттеглени на 9 март 2006 г., а ПРП обхваща периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Както за Garware, така и за Ester беше установено, че експортните сделки, осъществени по време на ПРП, когато ценовата гаранция е била в сила, са извършени на цени, достатъчно близки до минималната импортна цена (МИЦ), за да има съмнение дали тези цени могат да се разглеждат като дълготрайни и определени независимо от МИЦ. Подобен аргумент вече е описан в съображение 28 от Регламент (ЕО) № 366/2006 на Съвета (11).
(40)
По отношение на Garware, сделките, осъществени по време на ПРП след оттеглянето на гаранциите, представляват около 20 % от общия обем на износа и са осъществявани трайно след оттеглянето на гаранцията. С оглед на обемите на износа след изтичането на гаранцията на 8 март 2006 г., се приема, че цените за тези сделки създават добра представа за това каква би била ценовата политика на Garware при отсъствието на гаранциите. Съответно цените, формирани за тези сделки, бяха използвани при изчисляването на експортната цена за всички количества, изнасяни от Garware през целия ПРП.
(41)
По отношение на Ester сделките, осъществени в периода след оттеглянето на гаранциите, представляват само 5 % от общия обем и са били ограничени в много кратък период веднага след оттеглянето на гаранцията. Затова цените на тези сделки не могат да се разглеждат като представителни за експортните цени, които дружеството би поддържало при отсъствието на гаранцията. Както вече беше отбелязано в съображение 39 по-горе, експортните цени за Общността, поддържани от Ester преди оттеглянето на гаранцията, са били много близки до МИЦ. Нещо повече, беше установено също така, че експортните цени на Ester за други трети страни, разглеждани както на база среднопретеглена цена, така и по отделни видове, са значително под цените за Общността, поради което става вероятно при отсъствие на гаранции тези цени за Общността да бъдат изравнени с цените, предлагани за същите видове за други трети страни. Затова се стигна до заключението, че експортните цени на Ester за Общността, когато гаранцията е била в сила, не могат да се използват за определяне на надеждни експортни цени по смисъла на член 2, параграф 8 от основния регламент, в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките. Като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества по време на ПРП на световния пазар, беше решено експортната цена да се определи въз основа на реално платени или подлежащи на плащане цени за всички трети страни за видовете, продавани в Общността по време на частта от ПРП, когато гаранцията е била в сила. За времето от ПРП след оттеглянето на гаранцията експортната цена беше определена въз основа на цените за Общността, реално платени или подлежащи на плащане.
2.4. Сравнение
(42)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение, беше допуснато съответно намаление под формата на корекции за отчитане на разликите, засягащи сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени и корекции за разлики в разходите за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, комисиони, опаковане и кредити, според случая, и бяха подкрепени с проверени доказателства.
(43)
Производителите износители предявиха искане за корекция в експортната цена по отношение на ограничен брой видове износ съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, въз основа на размера на ползите, получени при износа по Схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжа“ („DEPB“) след износа. Получените по тази схема кредити за износ на разглеждания продукт биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими за внос на всякакви стоки или да се продават свободно на други дружества. Освен това няма ограничение, съгласно което внасяните стоки следва да се използват само за производството на изнасяния продукт. Производителите не доказаха, че ползите по схемата DEPB след износа са се отразили на сравнимостта на цената и, по-специално, че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата DEPB. Затова искането беше отхвърлено.
2.5. Дъмпингов марж
(44)
Дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент. Когато експортните цени се основаваха на цени за трети страни, бяха изчислени подходящи CIF стойности чрез увеличаване на цената франко завод за трети страни със среднопретеглената разлика, по видове продукти, между нивата за Общността за цена франко завод и цена CIF.
(45)
Сравнението показа дъмпингов марж в обхват от 15 до 25 %. Припомня се, че при Jindal беше установен отрицателен дъмпингов марж (вж. съображение 26 по-горе).
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Неизползван капацитет
(46)
През ПРП свободният капацитет на всички известни индийски износители беше оценен на 32 000 тона. Въпреки това следва да се отбележи, че от това общо количество 25 000 тона са на индийски износители с 0 % антидъмпингово мито. Вероятно е евентуалното отменяне на антидъмпинговите мерки да има слабо въздействие върху експортната политика на тези дружества. Следователно само около 7 000 тона са на индийски производители с антидъмпингово мито различно от 0 %. Този свободен капацитет, който по време на ПРП представляваше приблизително 30 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия в Общността и 3 % от потреблението в Общността, би могъл да бъде насочен към Общността, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Общността
(47)
На базата на сравнение на различни видове бе установено, че експортните цени за трети страни на включени в представителната извадка индийски износители с дъмпингов марж различен от 0 % през ПРП, са с 20 до 30 % по-ниски от експортните цени за Общността на същите производители износители. Продажбите на тези двама износители за трети страни са били в значителни количества, възлизащи на 80-90 % от общия размер на техните експортни продажби. Затова беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Общността, ако мерките бъдат отменени.
(48)
Някои от най-големите пазари на ПЕТ фолио по света са защитени с високи тарифи. По-конкретно, вносът на ПЕТ фолио от Индия за САЩ подлежи на антидъмпингови мита, вариращи между 2,32 % и 24,11 % и изравнителни мита, вариращи между 9 % и 25,27 % в зависимост от съответния индийски износител.
3.3. Заключение
(49)
Следователно се стига до заключението, че, предвид относителните ценови равнища, свободния капацитет и отбелязаните по-горе стимули, съществува вероятност: i) от продължаване на дъмпинга, ii) от увеличаване на количествата, изнасяни за Общността, ако действащите антидъмпингови мерки се отменят.
Г.2. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(50)
Четирима производители от Общността (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe) напълно съдействаха на разследването. През ПРП те съставляваха около 95 % от продукцията на Общността. Така те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(51)
Отбелязва се, че положението по отношение на продукцията на Общността на ПЕТ фолио се е променило от времето на първоначалното разследване. В действителност Kodak Industrie (Франция) вече не произвежда ПЕТ фолио в Общността, а компанията 3M е прехвърлила своята дейност на I.T.P. SpA, (Италия), която преобразува своите инсталации за нови и различни производства. Необходимо е също така да се отбележи, че след като от 1 май 2004 г. Чешката република е член на Европейския съюз, дружеството Fatra a.s. (установено в Чешката република) съставлява част от продукцията на Общността.
Г.3. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(52)
Общото потребление на Общността беше установено въз основа на статистическите данни на Евростат за вноса, продажбите за Общността от производството на Общността и продажбите на други производители от Общността.
Таблица 1
Потребление в Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
253 890
250 231
251 612
257 177
Индекс (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
В сравнение с 2003 г. потреблението през ПРП е нараснало с 1 % (повече от 3 000 тона).
2. Внос от Индия, Бразилия и Израел: обем, пазарен дял и цени на вноса
(54)
Обемът на вноса в Общността от Индия е нараснал с 86 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял се е увеличил от 5 % на 9 %, докато цените са намалели с 12 %. Информацията се основава на статическите данни на Евростат.
Таблица 2
Внос от Индия
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
12 597
15 972
23 912
23 472
Индекс (2003 = 100)
100
127
190
186
Пазарен дял
5 %
6 %
10 %
9 %
Цени EUR/тон
2 005
1 890
1 866
1 755
Индекс (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Вносът от Бразилия и Израел, за който се установи, че заобикаля мерките, както беше посочено в съображение 2 по-горе, е намалял рязко след въвеждането на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от Индия и върху този внос. Цените на ПЕТ фолио с произход от тези страни са се увеличили с 219 %, след като бяха наложени действия срещу заобикалянето на мерките.
Таблица 3
Внос от Бразилия и Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
6 855
5 527
271
419
Индекс (2003 = 100)
100
91
5
6
Пазарен дял
2 %
2 %
0 %
0 %
Цени EUR/тон (данни от Евростат)
1 581
1 741
4 170
3 461
Индекс (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Все пак трябва да се има предвид фактът, че при настоящото разследване беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг и че за други дружества (особено Flex Industries Limited и Polyplex Corporation Limited) в предишни разследвания не е установено да осъществяват дъмпинг. Съответно при настоящото разследване ще се разглежда само вносът от Индия и вносът, при който е било установено заобикаляне на мерките. Дъмпинговият внос от Индия и вносът, който подлежи на мита срещу заобикаляне на мерките, е намалял със 70 % между 2003 г. и ПРП - вж. таблица 4 по-долу. Рязкото намаляване на този внос до голяма степен се дължи на предприемането на действия срещу заобикалянето на мерките върху вноса от Бразилия и Израел.
Таблица 4
Внос от Индия + Бразилия + Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
10 383
8 881
3 618
2 766
Индекс (2003 = 100)
100
86
35
27
Пазарен дял
4 %
4 %
1 %
1 %
Цени EUR/тон
1 855
1 852
1 891
1 785
Източник Евростат и данни на компаниите
3. Внос от други трети страни
(57)
Вносът от други трети страни е нараснал с 24 % по време на разглеждания период (от 62 000 тона през 2003 г. на около 77 000 през ПРП), а пазарният дял в Общността, съответстващ на този внос, е нараснал с 5 процентни пункта (от 25 % на 30 %). Основно внос е правен от Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ. Средната цена на тон е намаляла с 11 % между 2003 г. и ПРП. Цифрите се основават на данни на Евростат.
Таблица 5
Държава
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Южна Корея
Обем на вноса
(тонове)
25 895
23 983
22 225
23 878
Индекс (2003 = 100)
100
93
86
92
Пазарен дял
10 %
10 %
9 %
9 %
Цени EUR/тон
2 137
2 146
2 239
2 098
САЩ
Обем на вноса
14 611
18 636
20 544
13 432
Индекс (2003 = 100)
100
128
141
92
Пазарен дял
6 %
7 %
8 %
5 %
Цени EUR/тон
7 575
6 067
4 974
6 690
Тайланд
Обем на вноса
2 858
6 511
8 647
8 647
Индекс (2003 = 100)
100
228
303
303
Пазарен дял
1 %
3 %
3 %
3 %
Цени EUR/тон
1 742
1 764
1 811
1 758
ОАЕ
Обем на вноса
(тона)
1
26
2 478
5 898
Индекс (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Пазарен дял
0 %
1 %
2 %
Цени EUR/тон
2 872
1 854
1 790
Общо Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ
Обем на вноса
(тонове)
43 366
49 157
53 894
51 855
Индекс (2003 = 100)
100
80
100
110
Пазарен дял
17 %
20 %
21 %
20 %
Общо държави, различни от Индия, Бразилия и Израел.
Обем на вноса
(тонове)
62 300
65 683
74 191
77 054
Индекс (2003 = 100)
100
105
119
124
Пазарен дял
25 %
26 %
30 %
30 %
Цена
Среднопретеглена цена EUR/тон
3 848
3 756
3 431
3 428
Индекс
100
98
90
89
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(58)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
4.1. Продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(59)
През разглеждания период капацитетът е останал стабилен (около 190 000 тона), а продукцията и оползотворяването на капацитета са намалели с 4 %.
Таблица 6
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Продукция в тонове
176 682
175 465
165 348
168 875
Индекс (2003 = 100)
100
99
94
96
Капацитет в тонове
190 694
185 863
186 721
189 832
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
100
Оползотворен капацитет
93 %
94 %
89 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Запаси
(60)
Запасите от разглеждания продукт са намалели между 2003 и 2004 г. от 23 929 тона на 22 241 тона, слабо са се повишили през 2005 г. и са намалели до 21 272 тона през ПРП. Намаляването се дължи главно на спад в производството.
Таблица 7
Запаси
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Тонове
23 929
22 241
23 209
21 272
Индекс (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Обем на продажбите за несвързани клиенти в Общността и пазарен дял
(61)
Обемите, продадени от производството на Общността на несвързани клиенти на пазара на Общността, са намалели с 5 % между 2003 г. и 2005 г. от 142 755 тона на 135 956 тона, увеличили са се слабо между 2005 г. и ПРП, но са достигнали само 98 % от нивото на продажбите от 2003 г. Продажбите на свързани дружества са били незначителни (движили са се между 200 и 300 тона за всяка година от разглеждания период). Освен това пазарният дял на производството на Общността е намалял с 2 процентни пункта между 2003 г. и ПРП.
Таблица 8
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем на продажбите Тонове
142 755
144 282
135 956
139 212
Индекс (2003 = 100)
100
101
95
98
Пазарен дял в общото потребление
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Продажни цени и разходи
(62)
Единичните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период (от 2 891 EUR/тон през 2003 г. на 2 819 EUR/тон през ПРП), намалял е и средният разход на тон - от 3 216 EUR/тон през 2003 г. на 3 137 EUR/тон през ПРП. Това намаляване на разходите е осъществено въпреки значителното повишаване на средната цена на повечето суровини (поради покачването на цените на нефта). Тези цифри показват, че за да избегне загуба на голям пазарен дял, производството на Общността не е могло да покрие изцяло производствените си разходи със своите продажни цени.
Таблица 9
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Среднопретеглена цена
(EUR/тон)
2 891
2 865
2 929
2 819
Индекс
100
99
101
98
Среднопретеглен разход
(EUR/тон)
3 216
3 112
3 152
3 137
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Растеж
(63)
Производството на Общността е загубило пазарен дял на пазар, отбелязващ слаб растеж през разглеждания период.
4.6. Заетост, производителност и работни заплати
(64)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 13 % между 2003 г. и ПРП. Въпреки че средната работна заплата на служител е нараснала с 5 %, са осъществени мерки за рационализация и производителността на служител е нараснала с 9 %. Така разходите за труд на тон продукция са намалели с 4 %.
Таблица 10
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Заетост
2 263
2 112
2 027
1 978
Индекс (2003 = 100)
100
93
90
87
Производителност тон/служител
78
83
82
85
Индекс (2003 = 100)
100
106
104
109
Заплати в 000 EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Индекс (2003 = 100)
100
96
93
92
Средна заплата на служител
61 362
62 922
63 669
64 407
Индекс (2003 = 100)
100
103
104
105
Заплати на произведен тон
786
758
781
754
Индекс (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Доходност и възвръщаемост на инвестициите
(65)
Доходността от продажбите представлява печалбата, реализирана от продажби на разглеждания продукт в Общността. Възвръщаемостта от инвестиции е изчислена на основата на възвръщаемостта от общи активи.
(66)
Доходността и възвръщаемостта на инвестициите за продажби на разглеждания продукт за несвързани клиенти в Общността, въпреки слабото подобрение през 2004 г. и 2005 г., са останали отрицателни през целия разглеждан период. През ПРП както доходността, така и възвръщаемостта на инвестициите са особено ниски (доходност - 11 % и възвръщаемост на инвестициите - 3,1 %), като отново спадат след 2005 г.
Таблица 11
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Доходност
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Възвръщаемост на инвестициите
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Паричен поток
(67)
Тенденцията при паричния поток се е влошила, особено през ПРП.
Таблица 12
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Паричен поток в 000 EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Индекс (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Инвестиции и способност за набиране на капитал
Таблица 13
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Инвестиции в 000 EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Индекс (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Между 2003 г. и ПРП инвестициите за производство на ПЕТ фолио са намалели с 18 %. През ПРП стойността на инвестициите е нараснала с 6 % в сравнение с положението от 2005 г., но в сравнение с 2003 г. те са останали на по-ниско ниво. По време на разследването се установи, че инвестиции са правени предимно за подобряване на качеството на продукта и за поддържане на производствения капацитет.
(69)
Ниското ниво на инвестициите до голяма степен се обяснява с факта, че дружествата майки от производството на Общността изглежда не са били заинтересовани да инвестират или предоставят гаранции за инвестиции в непечеливши дейности като производството на ПЕТ фолио в Европа.
4.10. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от последиците от предходен дъмпинг
(70)
Анализът по отношение на размера на дъмпинга отчита факта, че са налице действащи мерки за премахване на причиняващия вреди дъмпинг. Както беше посочено по-горе, наличната информация показва, че един от производителите износители, включени в представителната извадка, продължава да продава на Общността на дъмпингови цени. Въпреки че установеният дъмпингов марж е значителен, неговото въздействие върху състоянието на производството на Общността през ПРП не е било съществено, като се има предвид, че пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия и вноса, за който е установено, че заобикаля мерките, представляват 1 % от общото потребление на Общността. Jindal определено е допринесъл за влошаване на състоянието на производството на Общността. Въпреки това трябва да се има предвид и това, че дори ако вносът от Jindal се изключи от анализа, производството на Общността не би било в състояние да се възстанови от предходен дъмпинг след налагането на антидъмпингови мерки през 2001 г. поради заобикаляне на мерките (срещу което бяха приети мерки едва в края на 2004 г.) и неподходящите гаранции, които бяха отменени едва миналата година. Не бива да се забравя, че преди налагането на мита срещу избягване на мерките и отменянето на гаранциите, нивото на вноса от индийски дружества, при които е установен дъмпинг, е било три пъти по-високо, отколкото през ПРП.
5. Заключение относно състоянието на пазара на Общността
(71)
Обемът на потреблението на ПЕТ фолио на пазара на Общността е нараснал с 1 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността е спаднал с 2 %.
(72)
Икономическото състояние на производството на Общността се е влошило по отношение на повечето фактори за определяне на вредата: продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета (- 4 %), обем на продажбите (- 2 %) и стойност (- 5 %), пазарен дял (- 2 процентни пункта), паричен поток и доходност, инвестиционна активност и възвръщаемост на инвестициите.
(73)
Усилията за преструктуриране, осъществени от производството на Общността по отношение на заетостта, намаляването на разходите и увеличаването на производителността на служителите, не са могли да неутрализират въздействието от повишаването на цените на суровините през разглеждания период. Производствените разходи са били по-високи от продажната цена. Това съвпада с ниското ценово равнище на дъмпинговия внос от Индия и други държави, за които е установено, че заобикалят мерките. Все пак се отбелязва, че ценовият натиск върху производството на Общността отчасти е бил причинен от вноса на Jindal, за който беше установено, че не е дъмпингов през ПРП и е съставлявал около 90 % от общия внос на ПЕТ фолио от Индия.
(74)
Като се има предвид посоченото, положението на производството на Общността все още е нестабилно и всяко увеличаване на дъмпинговия внос по всяка вероятност ще влоши това състояние.
Г.4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(75)
Както беше отбелязано по-горе, състоянието на производството на Общността все още е нестабилно. Ще има значително увеличаване на дъмпинговия внос, ако антидъмпинговите мерки се премахнат. Както беше посочено по-горе в съображение 46, индийските износители, които подлежат на антидъмпингово мито, имат потенциала да увеличат обема на своя износ в значителна степен и както беше посочено в съображение 48, някои от най-големите експортни пазари на ПЕТ фолио в света са защитени с високи тарифи, особено пазарът на ПЕТ фолио в САЩ.
(76)
При отсъствието на антидъмпингови мита индийският дъмпингов внос би могъл да упражнява сериозен ценови натиск върху пазара на Общността. Следователно налице са ясни признаци, че има вероятност от повторно причиняване на вреда.
(77)
Като се има предвид посоченото, ако производството на Общността бъде изложено на увеличени обеми на внос от Индия на дъмпингови цени, това би причинило допълнително влошаване на неговото финансово състояние. Следователно на тази основа се стига до заключението, че отменянето на мерките спрямо Индия по всяка вероятност би довело до повторно причиняване на вреда за производството на Общността.
Г.5. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(78)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше преценено дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би било срещу интереса на Общността като цяло.
(79)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали определянето на интереса на Общността се основава на оценката на всички различни интереси, които са засегнати, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
(80)
Следва да бъде припомнено, че при първоначалното разследване беше счетено, че приемането на мерки не противоречи на интересите на Общността. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и следователно анализ на ситуация, в която вече са налице антидъмпингови мерки, позволява оценяването на всякакво нередно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от настоящите антидъмпингови мерки.
(81)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключенията за вероятност от повторението на причиняващия вреди дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
(82)
За да се оцени вероятното въздействие от налагане или липса на налагане на мерки, беше поискана информация от всички заинтересовани страни, за които или беше известно, че са заинтересовани, или се бяха представили. На тази основа Комисията разпрати въпросници до производството на Общността, 9 несвързани вносители и 23 ползватели. Освен това Комисията се свърза и с всички други известни производители от Общността, които не бяха предоставили исканата информация в полза на разследването, за да получи основна информация за тяхната продукция и продажби.
1. Въздействие върху производството на Общността
(83)
Припомня се, че производството на Общността все още е в уязвимо състояние, както беше посочено в съображения 58-74.
(84)
Продължаването на мерките се очаква да облекчи изкривяването на пазара и потискането на цените. Мерките биха дали възможност на производството на Общността най-малкото да запази своите продажби и да печели от икономиите от мащаба.
(85)
В противен случай, ако се прекратят антидъмпинговите мерки, е вероятно отрицателната тенденция във финансовото състояние на производството на Общността да продължи и дори да се влоши. Производството на Общността ясно се характеризира със спад в приходите поради понижени цени и намаляващ пазарен дял.
(86)
Съответно продължаването на антидъмпинговите мерки би било в интерес на производството на Общността.
2. Въздействие върху вносители и ползватели
(87)
Само един вносител/ползвател и четири ползватели сътрудничиха на разследването и предоставиха пълни отговори. Те представляват 16,3 % от общото потребление на Общността на ПЕТ фолио и са посочили, че продължаването на антидъмпинговите мита не би имало значително въздействие върху техните дружества.
3. Заключение относно интереса на Общността
(88)
Като се вземат предвид всички посочени фактори, се стига до заключението, че налагането на мерки не би имало значително отрицателно въздействие, ако изобщо има такова, върху състоянието на ползвателите и вносителите на разглеждания продукт.
(89)
На тази основа се прави заключение, че не са налице убедителни доводи да не се продължат антидъмпинговите мерки заради интереса на Общността.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(90)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища във връзка с настоящото оповестяване.
(91)
Въз основа на изложените факти и съображения се заключава, че в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент частичното междинно преразглеждане, проведено само за Jindal, следва да бъде прекратено и антидъмпинговото мито от 0 %, наложено в първоначалното разследване върху вноса на ПЕТ фолио, произвеждано и изнасяно за Европейската общност от Jindal, да бъде запазено.
(92)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките, предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент и въз основа на горните заключения, антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия, следва да бъдат продължени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия, обикновено деклариран с кодове по КН ex39206219 и ex39206290, доколкото тези мерки засягат индийския производител износител Jindal Poly Films Limited, се прекратява.
Член 2
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ), попадащо под кодове по КН ex39206219 (ТАРИК кодове 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 и 3920621994) и ex39206290 (кодове по ТАРИК 3920629033 и 3920629094), с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Индия
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Индия
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Индия
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Индия
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Индия
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Индия
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Индия
3,5
A753
Всички останали дружества
17,3
A999
3. Когато някоя страна представя достатъчно доказателства на Комисията
-
че не е изнасяла стоките, описани в параграф 1 в периода от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. и от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г.,
-
че не е свързана с никой от износителите или производителите, които подлежат на мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 366/2006, и
-
че е изнасяла разглежданите стоки след периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. или че е приела неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Общността,
тогава Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение, внесено от Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени параграф 2 чрез добавяне на тази страна в списъка на дружествата, които подлежат на антидъмпингови мерки, както е посочено в таблицата в параграф 2, като окончателното мито е среднопретеглената митническа ставка от 3,5 %.
4. С настоящото окончателното остатъчно антидъмпингово мито, приложимо за внос от Индия, посочено в параграф 2, се въвежда и за внос на същото фолио от полиетилен терефталат, изпращано от Бразилия и от Израел (независимо дали е декларирано като произхождащо от Бразилия или от Израел) (кодове по ТАРИК 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) с изключение на продуктите, произвеждани от:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Бразилия (Допълнителен код по ТАРИК A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A691).
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митническите задължения, освен ако не е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 30 октомври 2007 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 1292/2007 DEL CONSIGLIO
del 30 ottobre 2007
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di polietilene tereftalato (PET) originarie dell’India in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, e che conclude il riesame intermedio parziale di tali importazioni a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 384/96
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafi 2 e 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Il Consiglio, con regolamento (CE) n. 1676/2001 (2) modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1424/2006 (3), ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari, tra gli altri, dell’India. Le misure sottoposte ai riesami attuali consistono in un dazio antidumping ad valorem compreso tra lo 0 % e il 18 % istituito sulle importazioni degli esportatori inseriti nell’elenco, con un’aliquota di dazio residuo del 17,3 % per le importazioni di tutte le altre società. L’inchiesta che ha portato al regolamento (CE) n. 1676/2001 modificato sarà definita in seguito «l’inchiesta iniziale».
(2)
Le misure istituite sulle importazioni dall’India nell’inchiesta iniziale sono state estese dal regolamento (CE) n. 1975/2004 del Consiglio (4) alle importazioni di fogli di PET spediti dal Brasile e da Israele, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o meno originari del Brasile o di Israele.
(3)
Con decisione 2001/645/CE (5), la Commissione ha accettato gli impegni offerti da cinque produttori indiani in relazione all’inchiesta iniziale. Detti impegni sono stati revocati dalla decisione 2006/173/CE (6).
(4)
Il Consiglio, con regolamento (CE) n. 367/2006 modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1124/2007 (7), ha istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di fogli di PET originari dell’India. Le misure hanno assunto la forma di dazi ad valorem compresi tra il 7 % e il 19,1 % per gli esportatori inseriti nell’elenco, con un’aliquota di dazio residuo del 19,1 % per le importazioni di tutte le altre società. L’inchiesta che ha portato al regolamento (CE) n. 367/2006 modificato sarà definita in seguito «la precedente inchiesta antisovvenzioni».
2. Domanda di riesame
(5)
Il 23 maggio 2006 e il 3 luglio 2006 rispettivamente, una richiesta di riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base ed una richiesta di riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, limitatamente all’analisi del dumping praticato da Jindal Poly Films Limited («Jindal»), sono state presentate dai seguenti produttori comunitari: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH e Nuroll SpA («i richiedenti»). I richiedenti rappresentano una quota consistente della produzione comunitaria di fogli di PET.
(6)
I richiedenti hanno sostenuto, fornendo sufficienti elementi di prova prima facie, che: a) esiste la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio per l’industria comunitaria; e b) le circostanze relative al dumping che sono state all’origine dell’introduzione delle misure nei confronti di Jindal sono cambiate, e tali cambiamenti hanno carattere durevole.
3. Inchiesta
(7)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base e di un riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, la Commissione ha annunciato l’avvio di tali riesami rispettivamente il 22 agosto 2006 (8) e il 25 agosto 2006 (9) mediante avvisi di apertura pubblicati nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
(8)
La portata del riesame intermedio parziale è stata limitata all’analisi del dumping praticato da Jindal. Il periodo dell’inchiesta di riesame («PIR») stabilito per entrambi i procedimenti va dal 1o luglio 2005 al 30 giugno 2006. L’esame delle tendenze rilevanti per valutare la probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 2003 fino alla fine del PIR («periodo considerato»).
4. Parti interessate
(9)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’avvio del riesame in previsione della scadenza i produttori esportatori, i rappresentanti del paese esportatore, i produttori comunitari, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati. Per entrambi i riesami, le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato negli avvisi di apertura.
(10)
È stata concessa un’audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
(11)
Per quanto concerne il riesame in previsione della scadenza, considerato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori di fogli di PET in India elencati nella richiesta, nell’avviso di apertura si è presa in considerazione la possibilità di ricorrere a tecniche di campionamento, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base. Per decidere se il campionamento fosse necessario e, in caso affermativo, per selezionare un campione, si è chiesto a tutti i produttori esportatori di manifestarsi fornendo, come precisato nell’avviso di apertura, le informazioni fondamentali sulle loro attività relative ai fogli di PET durante il PIR. Sei produttori esportatori dell’India hanno espresso disponibilità a collaborare. Di questi, tre società (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited e Jindal) sono state scelte per il campionamento e hanno ricevuto un questionario. Si è constatato che queste società corrispondevano al volume più rappresentativo delle esportazioni di fogli di PET nella Comunità che poteva ragionevolmente essere esaminato nell’arco di tempo a disposizione, conformemente all’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base.
(12)
Inoltre, la Commissione ha inviato un questionario a tutte le altre parti notoriamente interessate o che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Sono pervenute risposte complete da quattro produttori comunitari, dai tre produttori esportatori soggetti a campionamento, da un importatore/utilizzatore e da quattro utilizzatori.
(13)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ad accertare l’esistenza del dumping e del pregiudizio, la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio e se il mantenimento delle misure sia nell’interesse della Comunità, ed ha effettuato visite di verifica presso le sedi delle seguenti parti interessate:
a)
produttori comunitari
-
Dupont Teijin Films (Lussemburgo),
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Germania),
-
Nuroll SpA (Italia),
-
Toray Plastics Europe (Francia);
b)
produttori esportatori indiani
-
Ester Industries Limited, Nuova Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, Nuova Delhi;
c)
importatore/utilizzatore collegato nella Comunità
-
Rexor SAS (Francia);
d)
importatore/utilizzatore
-
Coverne SpA (Italia);
e)
utilizzatori
-
Safta SpA (Italia),
-
Metalvuoto SpA (Italia).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14)
I prodotti in esame sono gli stessi di cui all’inchiesta iniziale, vale a dire i fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India, abitualmente dichiarati ai codici NC ex39206219 ed ex39206290.
2. Prodotto simile
(15)
Come in occasione dell’inchiesta iniziale, è risultato che i fogli di PET prodotti e venduti sul mercato interno dell’India, quelli esportati nella Comunità dall’India, nonché quelli prodotti e venduti dai produttori comunitari hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche fondamentali e sono destinati agli stessi usi. Sono perciò considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RIESAME INTERMEDIO PARZIALE: DUMPING
1. Valore normale
(16)
Per stabilire il valore normale, è stato innanzitutto verificato se il volume complessivo delle vendite interne di Jindal fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondesse ad almeno il 5 % del volume complessivo delle vendite del prodotto in esame esportato nella Comunità.
(17)
È stato poi accertato se le vendite interne complessive di ciascun tipo di prodotto corrispondessero ad almeno il 5 % del volume delle vendite dello stesso tipo esportate nella Comunità.
(18)
Per i tipi di prodotto le cui vendite interne corrispondevano almeno al 5 % del volume delle vendite dello stesso tipo esportate nella Comunità, è stato successivamente esaminato se nel corso di normali operazioni commerciali fosse stato effettuato un volume di vendite sufficiente ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. Per ogni tipo di prodotto il cui volume delle vendite interne effettuate ad un prezzo superiore al costo di produzione rappresentava più dell’80 % delle vendite, il valore normale è stato calcolato in base alla media ponderata dei prezzi effettivamente pagati per tutte le vendite interne. Per i tipi di prodotto il cui volume delle transazioni remunerative era pari o inferiore all’80 %, ma non inferiore al 10 % delle vendite, il valore normale è stato calcolato in base alla media ponderata dei prezzi effettivamente pagati soltanto per le vendite interne remunerative. Per i tipi di prodotto per i quali meno del 10 % in volume è stato venduto sul mercato interno ad un prezzo non inferiore al costo unitario, si è ritenuto che il tipo di prodotto in esame non fosse venduto nel corso di normali operazioni commerciali e, perciò, il valore normale è stato valutato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(19)
Per i tipi di prodotto i cui prezzi praticati sul mercato interno dal produttore esportatore non erano utilizzabili per il calcolo del valore normale a causa dell’insufficienza o della mancanza di vendite nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale del prodotto è stato valutato in base al costo di produzione sostenuto dal produttore esportatore interessato, maggiorato di un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita (qui di seguito denominate «spese SGAV») e per i profitti, conformemente all’articolo 2, paragrafi 3 e 6, del regolamento di base.
(20)
Il calcolo delle spese SGAV si è basato sui costi sostenuti dal produttore esportatore per le sue vendite interne del prodotto in esame che sono state giudicate rappresentative. Il margine di profitto è stato calcolato in base alla media ponderata dei margini di profitto realizzati dalla società sui tipi di prodotto venduti sul mercato interno in quantitativi sufficienti nel corso di normali operazioni commerciali.
2. Prezzo all’esportazione
(21)
L’ampia maggioranza delle vendite all’esportazione del prodotto in esame verso la Comunità durante il PIR era destinata a clienti indipendenti. Pertanto, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in conformità dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, ossia in base ai prezzi all’esportazione effettivamente pagati o pagabili.
(22)
Alcune delle vendite all’esportazione sono state effettuate ad una società collegata nella Comunità. La società collegata non ha rivenduto i prodotti direttamente ma li ha trasformati in modo sostanziale, al punto che non è stato ritenuto praticabile stabilire il prezzo all’esportazione del prodotto esportato sulla base del prezzo di rivendita del prodotto trasformato in base all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. I prezzi richiesti da Jindal a questa società collegata sono stati confrontati ai prezzi praticati da Jindal nei confronti dei suoi clienti comunitari non collegati per gli stessi tipi di prodotto durante il PIR. Poiché si è rilevato che queste due serie di prezzi erano allineate per ogni tipo di prodotto, se ne è concluso che i prezzi richiesti da Jindal alla sua parte comunitaria collegata erano affidabili e potevano essere utilizzati per calcolare il prezzo all’esportazione.
3. Confronto
(23)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione sono stati confrontati su una base franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto, si è tenuto debito conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati quindi effettuati, ove applicabili e se giustificati da validi elementi di prova, adeguamenti per le differenze inerenti a sconti e riduzioni, spese di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, imballaggio, credito e commissioni.
(24)
Jindal ha chiesto un adeguamento del valore normale per il dazio all’importazione non riscosso nell’ambito del sistema di licenze preliminari (ALS) sulle importazioni di materie prime utilizzate nella fabbricazione di merci destinate all’esportazione. Questo sistema consente l’importazione di materie prime in franchigia doganale, purché la società esporti una quantità ed un valore corrispondenti di prodotto finito determinati in base a norme standard input-output fissate ufficialmente. Le importazioni effettuate nel quadro di questo sistema possono essere utilizzate sia per produrre beni destinati all’esportazione, sia per ricostituire fattori produttivi di origine nazionale utilizzati per produrre tali beni. La società ha precisato che le esportazioni del prodotto in esame destinato alla Comunità erano utilizzate per rispettare gli obblighi imposti dal sistema per quanto riguarda le materie prime importate. Non si sono tratte conclusioni quanto alla possibilità che sia stato concesso un adeguamento in seguito a tale richiesta, dal momento che la società, in ogni caso, non risulta avere praticato dumping durante il PIR e dunque la questione non è rilevante per il risultato finale dell’inchiesta di riesame.
4. Margine di dumping
(25)
Il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base.
(26)
Il confronto ha fatto emergere un margine di dumping negativo.
5. Carattere duraturo della nuova situazione
(27)
In conformità dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, si è cercato di appurare se gli elementi risultanti dall’inchiesta possano ragionevolmente essere considerati duraturi.
(28)
Al riguardo, si ricorda che Jindal non risulta avere praticato dumping in due inchieste consecutive concluse dai regolamenti (CE) n. 1676/2001 e (CE) n. 390/2005 del Consiglio (10). La suddetta assenza di dumping è stata confermata dall’inchiesta attuale, e non vi sono elementi indicanti che la situazione non sia duratura.
(29)
Si ritiene pertanto che le misure attuali nei confronti di Jindal stiano ottenendo i risultati prefissi e dovrebbero rimanere invariate.
D. RIESAME IN PREVISIONE DELLA SCADENZA
D.1. PROBABILITÀ DELLA PERSISTENZA O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(30)
Secondo Eurostat, il volume del prodotto in esame importato nella Comunità dall’India era pari a 23 472 tonnellate nel corso del PIR. I tre produttori esportatori soggetti a campionamento rappresentavano circa il 97 % di questa quantità durante il PIR, e Jindal da sola corrispondeva a circa il 90 % del volume totale delle esportazioni dall’India nella Comunità durante lo stesso periodo.
(31)
Durante il periodo di inchiesta («PI») dell’inchiesta iniziale (1o aprile 1999-31 marzo 2000), il volume delle importazioni dall’India era di 50 590 tonnellate. Durante il PI della precedente inchiesta antisovvenzioni (1o ottobre 2003-30 settembre 2004), il volume delle importazioni dall’India era di 12 679 tonnellate.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Osservazione preliminare
(32)
Come indicato al precedente considerando 11, sono stati sottoposti a campionamento tre produttori esportatori. Per Jindal si applicano le conclusioni di cui ai considerando da 16 a 26.
2.2. Valore normale
(33)
Per stabilire il valore normale nel caso di Garware e di Ester, è stato innanzitutto verificato se il volume indicato per le vendite interne di ciascun produttore esportatore fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondesse ad almeno il 5 % del volume complessivo delle vendite indicate per il prodotto in esame esportato nella Comunità.
(34)
È stato poi accertato se le vendite interne complessive di ciascun tipo di prodotto corrispondessero ad almeno il 5 % del volume delle vendite dello stesso tipo esportate nella Comunità.
(35)
Per i tipi di prodotto le cui vendite interne corrispondevano almeno al 5 % del volume delle vendite dello stesso tipo esportate nella Comunità, è stato successivamente esaminato se nel corso di normali operazioni commerciali fosse stato effettuato un volume di vendite sufficiente ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. Per ogni tipo di prodotto il cui volume delle vendite interne effettuate ad un prezzo superiore al costo di produzione rappresentava più dell’80 % delle vendite, il valore normale è stato calcolato in base alla media ponderata dei prezzi effettivamente pagati per tutte le vendite interne. Per i tipi di prodotto il cui volume delle transazioni remunerative era pari o inferiore all’80 %, ma non inferiore al 10 % delle vendite, il valore normale è stato calcolato in base alla media ponderata dei prezzi effettivamente pagati soltanto per le vendite interne remunerative. Per i tipi di prodotto per i quali meno del 10 % in volume è stato venduto sul mercato interno ad un prezzo non inferiore al costo unitario, si è ritenuto che il tipo di prodotto in esame non fosse venduto nel corso di normali operazioni commerciali e, perciò, il valore normale è stato valutato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(36)
Per i tipi di prodotto i cui prezzi praticati dal produttore esportatore sul mercato interno non erano utilizzabili per il calcolo del valore normale a causa dell’insufficienza o della mancanza di vendite nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale del prodotto è stato valutato in base al costo di produzione sostenuto dal produttore esportatore interessato, maggiorato di un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita (qui di seguito denominate «spese SGAV») e per i profitti, conformemente all’articolo 2, paragrafi 3 e 6, del regolamento di base.
(37)
Il calcolo delle spese SGAV si è basato sui costi sostenuti dal produttore esportatore per le sue vendite interne del prodotto in esame, che sono state giudicate rappresentative. Il margine di profitto è stato calcolato in base alla media ponderata dei margini di profitto realizzati dalla società sui tipi di prodotto venduti sul mercato interno in quantitativi sufficienti nel corso di normali operazioni commerciali.
2.3. Prezzo all’esportazione
(38)
Per quanto riguarda la determinazione dei prezzi all’esportazione, va ricordato che l’inchiesta attuale cerca di stabilire se, nel caso in cui fossero abrogate le misure di protezione, il dumping continuerebbe o riprenderebbe. In tale contesto, la determinazione dei prezzi all’esportazione utilizzati nel calcolo del dumping non può limitarsi ad un esame del comportamento passato degli esportatori, ma deve esaminare anche l’evoluzione probabile di tali prezzi in futuro. In altri termini, si deve determinare se i prezzi all’esportazione applicati in passato costituiscano un’indicazione affidabile dell’evoluzione probabile dei prezzi all’esportazione in futuro.
(39)
Vista la presenza di impegni relativi ai prezzi durante parte del PIR, si è esaminato in particolare se l’esistenza di tali impegni abbia inciso sui prezzi all’esportazione in passato, in maniera tale da renderli inattendibili per la determinazione del futuro andamento delle esportazioni. Si osserva inoltre che gli impegni relativi ai prezzi di Garware e di Ester sono stati revocati il 9 marzo 2006, mentre il PIR riguarda l’intervallo di tempo dal 1o luglio 2005 al 30 giugno 2006. Sia per Garware che per Ester si è rilevato che le operazioni di esportazione avvenute durante il PIR, quando l’impegno relativo ai prezzi era in vigore, sono state effettuate a livelli talmente vicini al prezzo minimo all’importazione (MIP) da far sorgere il dubbio se questi prezzi possano essere considerati duraturi e fissati indipendentemente dal MIP stesso. Un ragionamento analogo è stato formulato al considerando 28 del regolamento (CE) n. 366/2006 del Consiglio (11).
(40)
Per quanto riguarda Garware, le transazioni effettuate durante il PIR dopo la revoca degli impegni riguardano circa il 20 % del volume totale delle esportazioni e sono continuate normalmente dopo la revoca degli impegni stessi. Dati i volumi esportati dopo la scadenza degli impegni l’8 marzo 2006, i prezzi praticati per tali transazioni sono considerati significativi di quella che sarebbe stata la politica dei prezzi adottata da Garware in assenza degli impegni medesimi. Di conseguenza, i prezzi praticati per queste transazioni sono stati utilizzati per calcolare il prezzo all’esportazione di tutte le quantità esportate da Garware durante l’intero PIR.
(41)
Per quanto riguarda Ester, le transazioni effettuate durante il periodo successivo alla revoca degli impegni riguardano soltanto il 5 % dei volumi totali e sono state limitate ad un periodo molto breve immediatamente successivo alla suddetta revoca. Pertanto, i prezzi di queste transazioni non possono considerarsi rappresentativi dei prezzi all’esportazione che la società avrebbe praticato in assenza degli impegni. Come indicato al precedente considerando 39, i prezzi all’esportazione verso la Comunità praticati da Ester prima della revoca degli impegni erano molto vicini ai MIP. Si è inoltre riscontrato che i prezzi all’esportazione verso altri paesi terzi praticati da Ester, sia se considerati in base ad una media ponderata sia tipo per tipo, erano considerevolmente inferiori a quelli praticati per le esportazioni verso la Comunità, cosicché, in mancanza di impegni, è probabile che questi ultimi prezzi verrebbero allineati, per gli stessi tipi di prodotti, a quelli praticati ad altri paesi terzi. Si è concluso pertanto che i prezzi all’esportazione verso la Comunità praticati da Ester nel periodo in cui erano in vigore gli impegni non potevano essere utilizzati per determinare prezzi all’esportazione attendibili nel senso inteso dall’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, nel contesto del presente riesame in previsione della scadenza. Poiché Ester ha venduto il prodotto in esame in quantità considerevoli sul mercato mondiale durante il PIR, si è deciso di stabilire il prezzo all’esportazione dei modelli venduti alla Comunità sulla base dei prezzi effettivamente pagati o pagabili verso tutti i paesi terzi durante la parte del PIR in cui erano in vigore gli impegni. Per la parte del PIR successiva alla revoca degli impegni, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili verso la Comunità.
2.4. Confronto
(42)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione sono stati confrontati su una base franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto, si è tenuto debito conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Di conseguenza sono stati operati, se del caso e in base a prove verificate, adeguamenti per le differenze nei costi di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, commissioni, imballaggio e credito.
(43)
Per un numero limitato di esportazioni, i produttori esportatori hanno chiesto un adeguamento del prezzo all’esportazione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, lettera k), del regolamento di base, basato sull’ammontare dei vantaggi ottenuti dalle esportazioni nel quadro del sistema di credito di dazi d’importazione (DEPBS) su base post-esportazione. Nell’ambito di questo sistema, i crediti ottenuti al momento dell’esportazione del prodotto in esame possono essere utilizzati per compensare i dazi doganali dovuti sulle importazioni di qualsiasi tipo di merce o possono essere venduti liberamente ad altre società. In aggiunta, non esiste alcuna disposizione che vincoli l’utilizzo delle merci importate unicamente alla produzione del prodotto esportato. I produttori non hanno provato che i vantaggi ottenuti a titolo del DEPBS su base post-esportazione incidevano sulla comparabilità dei prezzi, e in particolare che gli acquirenti pagavano prezzi differenti sul mercato interno a motivo dell’applicazione di questo sistema. La richiesta è stata pertanto respinta.
2.5. Margine di dumping
(44)
Il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base. Nei casi in cui i prezzi all’esportazione erano basati sui prezzi praticati a paesi terzi, sono stati calcolati valori cif adeguati aumentando i prezzi franco fabbrica ai paesi terzi della media ponderata della differenza, per tipo di prodotto, fra i livelli di prezzo franco fabbrica e cif alla Comunità.
(45)
Il confronto ha evidenziato un margine di dumping compreso fra il 15 % e il 25 %. Si ricorda che nel caso di Jindal si è rilevato un margine di dumping negativo (cfr. precedente considerando 26).
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Capacità inutilizzate
(46)
Per la durata del PIR, le capacità inutilizzate di tutti gli esportatori indiani noti sono valutate a 32 000 tonnellate. Va però osservato che, di questa cifra complessiva, circa 25 000 tonnellate sono attribuite ad esportatori indiani con un dazio antidumping dello 0 %. L’eventuale abrogazione delle misure antidumping non dovrebbe avere un effetto particolare sulla politica di tali società in materia di esportazioni. Pertanto, agli esportatori indiani con un dazio antidumping diverso dallo 0 % sono attribuite soltanto 7 000 tonnellate circa. Dette capacità inutilizzate, che nel corso del PIR rappresentavano circa il 30 % del volume totale delle importazioni del prodotto in esame dall’India nella Comunità e il 3 % del consumo comunitario, potrebbero essere dirette verso la Comunità se le misure fossero abrogate.
3.2. Incentivi a ridirigere i volumi di vendita verso la Comunità
(47)
Da un confronto modello per modello risulta che i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi, praticati dagli esportatori indiani soggetti a campionamento con un margine di dumping diverso da 0 %, durante il PIR erano più bassi del 20-30 % rispetto ai prezzi all’esportazione verso la Comunità praticati da quegli stessi produttori esportatori. Le vendite di questi due esportatori ai paesi terzi sono state effettuate in quantità significative, corrispondenti all’80-90 % di tutte le loro vendite all’esportazione. Pertanto, la Commissione ha concluso che il livello dei prezzi all’esportazione negli altri paesi terzi possa essere considerato un indicatore del probabile livello dei prezzi delle vendite all’esportazione nella Comunità, nel caso di abrogazione delle misure.
(48)
Alcuni dei più ampi mercati d’esportazione di fogli di PET nel mondo sono protetti da tariffe elevate. In particolare, le importazioni di fogli di PET dall’India negli USA sono soggette a dazi antidumping compresi fra il 2,32 % e il 24,11 % e a dazi compensativi compresi fra il 9 % e il 25,27 %, a seconda dell’esportatore indiano in questione.
3.3. Conclusione
(49)
Si conclude pertanto che, dati i livelli relativi dei prezzi, le capacità inutilizzate e gli incentivi di cui sopra, è probabile che: i) vi sia persistenza del dumping; ii) vi sarebbe un aumento delle quantità esportate verso la Comunità qualora le misure antidumping vigenti fossero abrogate.
D.2. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA COMUNITARIA
(50)
Quattro produttori comunitari (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA e Toray Plastics Europe) hanno collaborato pienamente all’inchiesta. Durante il PIR, essi rappresentavano circa il 95 % della produzione comunitaria. Essi costituiscono quindi l’industria comunitaria ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(51)
Va osservato che la situazione riguardante la produzione comunitaria di fogli di PET è cambiata rispetto all’inchiesta iniziale. Infatti, Kodak Industrie (Francia) non produce più fogli di PET nella Comunità, e 3M ha trasferito la propria attività a I.T.P. SpA (Italia), che sta riconvertendo i propri impianti verso produzioni nuove e diverse. Si consideri anche che, poiché la Repubblica ceca dal 1o maggio 2004 è membro dell’Unione europea, la società Fatra a.s. (stabilita in tale paese) rientra ora nella produzione comunitaria.
D.3. SITUAZIONE DEL MERCATO COMUNITARIO
1. Consumo nel mercato comunitario
(52)
La determinazione del consumo comunitario complessivo si basa sulle statistiche di Eurostat relative alle importazioni, sulle vendite nella Comunità dell’industria comunitaria e sulle vendite di altri produttori comunitari.
Tabella 1
Consumo nella Comunità
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnellate)
253 890
250 231
251 612
257 177
Indice (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Rispetto al 2003 il consumo durante il PIR è aumentato dell’1 % (più di 3 000 tonnellate).
2. Importazioni da India, Brasile e Israele: volume, quota di mercato e prezzi all’importazione
(54)
Il volume delle importazioni nella Comunità dall’India è aumentato dell’86 % tra il 2003 e il PIR, e la quota di mercato è salita dal 5 % al 9 %, mentre i prezzi sono scesi del 12 %. I dati si basano su statistiche di Eurostat.
Tabella 2
Importazioni dall’India
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnellate)
12 597
15 972
23 912
23 472
Indice (2003 = 100)
100
127
190
186
Quota di mercato
5 %
6 %
10 %
9 %
Prezzi EUR/t
2 005
1 890
1 866
1 755
Indice (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Le importazioni dal Brasile e da Israele responsabili di elusione, come indicato al precedente considerando 2, sono nettamente calate in seguito all’estensione a tali importazioni delle misure antidumping istituite nei confronti delle importazioni dall’India. I prezzi dei fogli di PET originari di questi paesi sono aumentati del 219 % dopo l’istituzione delle misure antielusione.
Tabella 3
Importazioni da Brasile e Israele
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnellate)
6 855
5 527
271
419
Indice (2003 = 100)
100
91
5
6
Quota di mercato
2 %
2 %
0 %
0 %
Prezzi EUR/t (dati Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Indice (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Va però tenuto conto del fatto che Jindal non risulta responsabile di dumping nel quadro dell’inchiesta attuale, e che altre società (in particolare Flex Industries Limited e Polyplex Corporation Limited) non sono risultate responsabili di dumping nel corso delle inchieste precedenti. Pertanto, nell’inchiesta attuale sono considerate soltanto le importazioni oggetto di dumping dall’India e le importazioni che risultano elusive. Le importazioni oggetto di dumping dall’India e le importazioni soggette a dazi antielusione sono calate del 70 % fra il 2003 e il PIR - cfr. tabella 4 qui sotto. Il netto declino di queste importazioni è dovuto in larga misura all’istituzione delle misure antielusione sulle importazioni dal Brasile e da Israele.
Tabella 4
Importazioni da India + Brasile + Israele
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnellate)
10 383
8 881
3 618
2 766
Indice (2003 = 100)
100
86
35
27
Quota di mercato
4 %
4 %
1 %
1 %
Prezzi EUR/t
1 855
1 852
1 891
1 785
Fonte: dati Eurostat e delle società.
3. Importazioni da altri paesi terzi
(57)
Le importazioni da altri paesi terzi sono aumentate del 24 % durante il periodo considerato (da 62 000 tonnellate circa nel 2003 a 77 000 tonnellate circa durante il PIR) e la quota di mercato nella Comunità corrispondente a tali importazioni è salita di 5 punti percentuali (dal 25 % al 30 %). Le importazioni principali provengono dalla Corea del Sud, dagli USA, dalla Thailandia e dagli Emirati arabi uniti. Il prezzo medio per tonnellata è sceso dell’11 % fra il 2003 e il PIR. Le cifre si basano su dati di Eurostat.
Tabella 5
Paese
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006
Corea del Sud
Volume delle importazioni
(tonnellate)
25 895
23 983
22 225
23 878
Indice (2003 = 100)
100
93
86
92
Quota di mercato
10 %
10 %
9 %
9 %
Prezzi EUR/t
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Volume delle importazioni
14 611
18 636
20 544
13 432
Indice (2003 = 100)
100
128
141
92
Quota di mercato
6 %
7 %
8 %
5 %
Prezzi EUR/t
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailandia
Volume delle importazioni
2 858
6 511
8 647
8 647
Indice (2003 = 100)
100
228
303
303
Quota di mercato
1 %
3 %
3 %
3 %
Prezzi EUR/t
1 742
1 764
1 811
1 758
Emirati arabi uniti
Volume delle importazioni
(tonnellate)
1
26
2 478
5 898
Indice (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Quota di mercato
0 %
1 %
2 %
Prezzi EUR/t
2 872
1 854
1 790
Totale Corea del Sud, USA, Thailandia ed Emirati arabi uniti
Volume delle importazioni
(tonnellate)
43 366
49 157
53 894
51 855
Indice (2003 = 100)
100
80
100
110
Quota di mercato
17 %
20 %
21 %
20 %
Totale dei paesi diversi da India, Brasile e Israele
Volume delle importazioni
(tonnellate)
62 300
65 683
74 191
77 054
Indice (2003 = 100)
100
105
119
124
Quota di mercato
25 %
26 %
30 %
30 %
Prezzo
Media ponderata del prezzo (EUR/t)
3 848
3 756
3 431
3 428
Indice
100
98
90
89
4. Situazione economica dell’industria comunitaria
(58)
In applicazione dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e indici economici pertinenti che influenzano la situazione dell’industria comunitaria.
4.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(59)
Nel periodo considerato, la capacità è rimasta stabile (circa 190 000 tonnellate), mentre la produzione e l’utilizzo degli impianti sono scesi del 4 %.
Tabella 6
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Produzione in tonnellate
176 682
175 465
165 348
168 875
Indice (2003 = 100)
100
99
94
96
Capacità in tonnellate
190 694
185 863
186 721
189 832
Indice (2003 = 100)
100
97
98
100
Utilizzo degli impianti
93 %
94 %
89 %
89 %
Indice (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Scorte
(60)
Le scorte del prodotto in esame sono scese, fra il 2003 e il 2004, da 23 929 a 22 241 tonnellate, sono salite leggermente nel 2005 e scese a 21 272 tonnellate durante il PIR. Il calo è dovuto in particolare ad una riduzione della produzione.
Tabella 7
Scorte
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Tonnellate
23 929
22 241
23 209
21 272
Indice (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Volume delle vendite a clienti non collegati nella Comunità e quota di mercato
(61)
Il volume delle vendite dell’industria comunitaria a clienti non collegati sul mercato della Comunità è sceso del 5 % fra il 2003 e il 2005, da 142 755 a 135 956 tonnellate; è poi aumentato leggermente fra il 2005 e il PIR, ma ha raggiunto soltanto il 98 % del livello delle vendite del 2003. Le vendite a società collegate sono state trascurabili (200-300 tonnellate per ogni anno del periodo considerato). Inoltre, tra il 2003 e il PIR la quota di mercato detenuta dall’industria comunitaria è scesa di 2 punti percentuali.
Tabella 8
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volume delle vendite in tonnellate
142 755
144 282
135 956
139 212
Indice (2003 = 100)
100
101
95
98
Quota di mercato nel consumo complessivo
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Prezzi di vendita e costi
(62)
I prezzi di vendita unitari sono scesi del 2 % durante il periodo considerato (da 2 891 EUR/t del 2003 a 2 819 EUR/t durante il PIR), così come il costo medio per tonnellata, sceso da 3 216 EUR/t del 2003 a 3 137 EUR/t durante il PIR. Questo calo dei costi ha avuto luogo malgrado il fatto che il costo medio della maggior parte delle materie prime è aumentato sensibilmente a causa dell’impennata del prezzo del petrolio. Queste cifre mostrano come, per evitare di perdere una quota di mercato eccessiva, l’industria comunitaria non abbia potuto coprire appieno i propri costi di produzione con i prezzi di vendita.
Tabella 9
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Media ponderata del prezzo
(EUR/t)
2 891
2 865
2 929
2 819
Indice
100
99
101
98
Media ponderata del costo
(EUR/t)
3 216
3 112
3 152
3 137
Indice (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Crescita
(63)
Durante il periodo in esame l’industria comunitaria ha perso quota in un mercato in leggera crescita.
4.6. Occupazione, produttività e salari
(64)
Tra il 2003 e il PIR, il livello di occupazione nell’industria comunitaria è diminuito del 13 %. Nonostante il salario medio pro capite fosse aumentato del 5 %, è stato compiuto uno sforzo di razionalizzazione, per cui la produttività pro capite è aumentata del 9 %. In questo modo, il costo del lavoro per tonnellata prodotta è sceso del 4 %.
Tabella 10
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Occupazione
2 263
2 112
2 027
1 978
Indice (2003 = 100)
100
93
90
87
Produttività Tonnellate per addetto
78
83
82
85
Indice (2003 = 100)
100
106
104
109
Salari in migliaia di EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Indice (2003 = 100)
100
96
93
92
Salario medio pro capite
61 362
62 922
63 669
64 407
Indice (2003 = 100)
100
103
104
105
Salari per tonnellata prodotta
786
758
781
754
Indice (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Redditività e utile sul capitale investito
(65)
La redditività delle vendite rappresenta il profitto generato dalle vendite del prodotto in esame nella Comunità. L’utile sul capitale investito è stato calcolato sulla base del rendimento delle attività totali.
(66)
Nonostante leggeri miglioramenti nel 2004 e nel 2005, la redditività e l’utile sul capitale investito per quanto riguarda le vendite del prodotto in esame ai clienti non collegati nella Comunità sono rimasti negativi durante l’intero periodo considerato. Durante il PIR, sia la redditività che l’utile sul capitale investito sono stati particolarmente bassi (redditività: - 11 %, utile sul capitale investito: - 3,1 %), essendo nuovamente scesi dopo il 2005.
Tabella 11
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Redditività
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Indice (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Utile sul capitale investito
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Indice (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Flusso di cassa
(67)
L’andamento del flusso di cassa è peggiorato in modo particolare durante il PIR.
Tabella 12
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Flusso di cassa in migliaia di EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Indice (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investimenti e capacità di ottenere capitali
Tabella 13
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Investimenti in migliaia di EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Indice (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Tra il 2003 e il PIR, gli investimenti destinati alla produzione di fogli di PET sono diminuiti del 18 %. Durante il PIR, il valore degli investimenti è aumentato del 6 % rispetto alla situazione del 2005 ma, in confronto al 2003, è rimasto ad un livello più basso. Nel corso dell’inchiesta si è constatato che gli investimenti erano destinati essenzialmente a migliorare la qualità del prodotto e a mantenere il livello di capacità produttiva.
(69)
Il basso livello d’investimenti si spiega in larga misura con il fatto che le società madri dell’industria comunitaria non sembrano interessate a investire o fornire garanzie per investimenti in attività non redditizie come la produzione di fogli di PET in Europa.
4.10. Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti negativi del dumping precedente
(70)
L’analisi relativa all’entità del margine di dumping tiene conto del fatto che sono in vigore misure per eliminare il dumping pregiudizievole. Come indicato sopra, le informazioni disponibili mostrano che uno dei produttori esportatori soggetti a campionamento continua a vendere alla Comunità a prezzi di dumping. Anche se il margine di dumping rilevato è significativo, il suo effetto sulla situazione dell’industria comunitaria durante il PIR non lo è stato altrettanto, dal momento che la quota di mercato delle importazioni dall’India che sono oggetto di dumping e delle importazioni che risultano elusive rappresentava l’1 % del consumo totale della Comunità. Jindal ha certamente contribuito all’aggravarsi della situazione dell’industria comunitaria. Va però considerato che, anche escludendo dall’analisi le importazioni da Jindal, l’industria comunitaria non sarebbe stata in grado di riprendersi dal dumping passato dopo l’istituzione delle misure antidumping nel 2001 a causa dell’elusione (contro la quale sono state adottate misure soltanto alla fine del 2004) e dell’inadeguatezza degli impegni, revocati solo l’anno scorso. Non va dimenticato che, prima dell’istituzione dei dazi antielusione e della revoca degli impegni, il livello delle importazioni dalle società indiane responsabili di dumping rappresentava più del triplo del livello nel corso del PIR.
5. Conclusioni sulla situazione del mercato comunitario
(71)
Il volume dei fogli di PET consumati dal mercato comunitario è cresciuto dell’1 %, mentre il volume delle vendite da parte dell’industria comunitaria è sceso del 2 %.
(72)
La situazione economica dell’industria comunitaria è peggiorata rispetto alla maggior parte dei fattori di pregiudizio: produzione, capacità produttiva e di utilizzo degli impianti (- 4 %), volume delle vendite (- 2 %) e relativo valore (- 5 %), quota di mercato (- 2 punti percentuali), flusso di cassa e redditività, attività di investimento e utile sul capitale investito.
(73)
Gli sforzi di ristrutturazione compiuti dall’industria comunitaria in termini di occupazione, taglio dei costi e aumento della produttività pro capite non sono riusciti a controbilanciare gli effetti dell’aumento di prezzo delle materie prime nel periodo considerato, e i costi produttivi sono risultati superiori ai prezzi di vendita. Ciò ha coinciso con il basso livello dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping dall’India e altri paesi risultati responsabili di elusione. Va però osservato che la pressione dei prezzi sull’industria comunitaria è stata causata in parte dalle importazioni di Jindal (che non risulta avere praticato dumping nel corso del PIR), pari a circa il 90 % delle importazioni totali di fogli di PET dall’India.
(74)
Visto quanto sopra esposto, la situazione dell’industria comunitaria è ancora precaria e l’aumento delle importazioni oggetto di dumping aggraverebbe molto probabilmente la situazione.
D.4. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(75)
Come indicato precedentemente, la situazione dell’industria comunitaria è ancora precaria. Se le misure antidumping saranno soppresse, ci sarà un incremento significativo delle importazioni oggetto di dumping. Come indicato al precedente considerando 46, gli esportatori indiani assoggettati ad un dazio antidumping possono aumentare i propri volumi d’esportazione in maniera significativa e, come menzionato al considerando 48, alcuni dei mercati più ampi per le esportazioni di fogli di PET nel mondo sono protetti da tariffe elevate, in particolare il mercato statunitense.
(76)
In assenza di dazi antidumping, le importazioni indiane oggetto di dumping potrebbero esercitare una pressione significativa sui prezzi sul mercato comunitario. La probabilità di persistenza o di reiterazione del pregiudizio è pertanto alta.
(77)
Per i motivi di cui sopra, se l’industria comunitaria fosse esposta a maggiori volumi di importazioni dall’India a prezzi di dumping, la sua situazione finanziaria si deteriorerebbe ulteriormente. Alla luce di quanto precede, si conclude che l’abrogazione delle misure contro l’India determinerebbe con ogni probabilità la reiterazione del pregiudizio ai danni dell’industria comunitaria.
D.5. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
(78)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è valutato se il mantenimento delle misure antidumping esistenti fosse contrario all’interesse globale della Comunità.
(79)
In conformità dell’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se la determinazione dell’interesse della Comunità si sia basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, e cioè dell’industria comunitaria, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
(80)
Va ricordato che nell’inchiesta iniziale l’adozione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse della Comunità. Inoltre, il fatto che l’attuale inchiesta sia un riesame, e quindi l’analisi di una situazione nella quale sono già state adottate misure antidumping, permette di valutare qualsiasi indebito impatto negativo sulle parti coinvolte ad opera delle misure antidumping esistenti.
(81)
Si è pertanto esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole, esistano ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non sia nell’interesse della Comunità.
(82)
Al fine di valutare la probabile incidenza dell’istituzione o della mancata istituzione delle misure, la Commissione ha chiesto informazioni a tutte le parti interessate: a quelle notoriamente interessate e a quelle che si erano manifestate. La Commissione ha quindi inviato questionari all’industria comunitaria, a nove importatori indipendenti e a 23 utilizzatori. Inoltre, essa ha contattato tutti gli altri produttori comunitari noti che non hanno fornito le informazioni richieste per la collaborazione all’inchiesta, al fine di ottenere informazioni di base sulla loro produzione e sulle loro vendite.
1. Impatto sull’industria comunitaria
(83)
Si ricorda che l’industria comunitaria è ancora in una situazione vulnerabile, come indicato ai considerando da 58 a 74.
(84)
Il mantenimento delle misure dovrebbe, secondo le previsioni, ridurre la distorsione del mercato e la contrazione dei prezzi. Le misure consentirebbero all’industria comunitaria di mantenere almeno le proprie vendite e di beneficiare di economie di scala.
(85)
Se invece le misure antidumping fossero revocate, è probabile che l’andamento negativo della situazione finanziaria dell’industria comunitaria prosegua o addirittura peggiori. L’industria comunitaria si trova in difficoltà soprattutto a causa della perdita di entrate dovuta alla depressione dei prezzi e alla diminuzione della quota di mercato.
(86)
Pertanto, il mantenimento delle misure antidumping sarebbe nell’interesse dell’industria comunitaria.
2. Impatto sugli importatori e sugli utilizzatori
(87)
Solo un importatore/utilizzatore e quattro utilizzatori hanno collaborato all’inchiesta, fornendo risposte complete. Essi rappresentano il 16,3 % del consumo comunitario complessivo di fogli di PET e hanno dichiarato che il prolungamento dei dazi antidumping non avrebbe effetti rilevanti sulle rispettive società.
3. Conclusioni sull’interesse della Comunità
(88)
Tenuto conto di tutti i fattori analizzati sopra, la Commissione ha concluso che l’istituzione di misure non avrà ripercussioni negative rilevanti - ammesso che ne abbia - sulla situazione degli utilizzatori e degli importatori del prodotto in esame.
(89)
Alla luce di quanto sopra, si conclude che non vi sono validi e fondati motivi per non mantenere le misure antidumping sulla base dell’interesse comunitario.
E. MISURE ANTIDUMPING
(90)
Tutte le parti sono state informate dei fatti essenziali e delle considerazioni in base alle quali si intende raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. Esse hanno inoltre usufruito di un termine per presentare le loro osservazioni in risposta a tale informazione.
(91)
In base ai fatti e alle considerazioni di cui sopra si conclude che, conformemente all’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, è opportuno chiudere il riesame intermedio parziale limitato a Jindal e mantenere il dazio antidumping dello 0 % istituito nel quadro dell’inchiesta iniziale sulle importazioni di fogli di PET prodotti ed esportati da Jindal nella Comunità europea.
(92)
Per quanto riguarda il riesame in previsione della scadenza di cui all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base ed in ragione delle conclusioni che precedono, è opportuno mantenere le misure antidumping applicabili alle importazioni di fogli di PET dall’India,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
È chiuso il riesame intermedio parziale delle misure antidumping applicabili alle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari, tra l’altro, dell’India, abitualmente dichiarati ai codici NC ex39206219 e ex39206290, e concernenti in particolare il produttore esportatore indiano Jindal Poly Films Limited.
Articolo 2
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) classificabili ai codici NC ex39206219 (codici TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 e 3920621994) e ex39206290 (codici TARIC 3920629033 e 3920629094) originari dell’India.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti delle società sotto elencate è la seguente:
Società
Dazio definitivo
(%)
TARIC addizionale codice
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar
Behind South Extension Part-1,
New Delhi 110 003,
India
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60
Noida 201 301, (U.P.)
India
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East)
Mumbai 400 057,
India
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road
New Delhi 110 001
India
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039
India
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1
Noida 201 301
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh
India
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110 002
India
3,5
A753
Tutte le altre società
17,3
A999
3. Qualora una delle parti dimostri alla Commissione, allegando elementi di prova sufficienti, di:
-
non avere esportato i prodotti di cui al paragrafo 1 durante i periodi compresi fra il 1o aprile 1999 e il 31 marzo 2000 e fra il 1o luglio 2005 e il 30 giugno 2006,
-
non essere collegata ad alcun esportatore o produttore soggetto alle misure istituite dal regolamento (CE) n. 366/2006,
-
avere esportato i prodotti in esame dopo il periodo compreso fra il 1o luglio 2005 e il 30 giugno 2006, oppure di avere assunto l’obbligo contrattuale irrevocabile di esportare un ingente quantitativo nella Comunità,
il Consiglio, deliberando a maggioranza semplice su proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo, può modificare il paragrafo 2, aggiungendo tale parte all’elenco delle società soggette a misure antidumping che figura nella tabella di cui al paragrafo 2; il dazio definitivo corrisponde al dazio medio ponderato del 3,5 %.
4. Il dazio antidumping residuo definitivo applicabile alle importazioni dall’India, precisato al paragrafo 2, è esteso alle importazioni degli stessi fogli di polietilene tereftalato spediti dal Brasile e da Israele (indipendentemente dal fatto che siano o meno dichiarati originari del Brasile o di Israele) (codici TARIC: 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) ad eccezione di quelli prodotti da:
Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Stato di Pernambuco, Brasile (codice addizionale TARIC A569),
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israele (codice addizionale TARIC A570),
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israele (codice addizionale TARIC A691).
5. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 30 ottobre 2007.