32000R2603
L 301/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 2603/2000 НА СЪВЕТА
от 27 ноември 2000 година
за налагане на окончателно изравнително мито и окончателно събиране на временното мито, наложено при вноса на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия и Тайланд, и за прекратяване на процедурата за защита срещу субсидиран внос на полиетилентерефталат с произход от Индонезия, Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (EО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), по-специално членове 14 и 15 от него,
като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 1741/2000 на Комисията (2), („временен регламент“), бяха наложени временни изравнителни мита по вноса в Общността на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(2)
В резултат от паралелно антидъмпингово разследване с Регламент (ЕО) № 1742/2000 на Комисията (3) бяха наложени временни антидъмпингови мита по вноса в Общността на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Република Корея, Тайван и Тайланд.
(3)
Напомня се, че разследването на субсидирането и вредоносния ефект обхваща периода от 1 октомври 1998 г. до 30 септември 1999 г. (ПР). Проверката на тенденциите, имащи отношение към анализа на вредоносния ефект, се отнася за периода от 1 януари 1996 г. до края на ПР (анализирания период).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разкриването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни мерки, някои заинтересовани страни представиха писмени коментари. В съответствие с разпоредбите на член 11, параграф 5 от Регламент на ЕО № 2026/97 („базов регламент“) на всички страни, които бяха отправили искане, им беше предоставена възможност да бъдат изслушани от Комисията.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима, за окончателните констатации.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано налагането на окончателни изравнителни мита и окончателното събиране на сумите, осигурени с временни мита.
Освен това им беше осигурен период от време, през който можеха да представят своите изложения на факти по повод на това разкритие.
(7)
Бяха разгледани устните и писмените аргументи, представени от страните, и тези, които бяха счетени за подходящи, бяха взети предвид за окончателните заключения.
(8)
След като временните констатации бяха актуализирани въз основа на събраната оттогава информация, се стигна до заключението, че основните констатации трябва да бъдат потвърдени във вида, в който са формулирани във временния регламент.
В. КОНКРЕТЕН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Конкретен продукт
(9)
Във временния регламент въпросният продукт е описан като полиетилентерефталат (РЕТ) с коефициент на вискозитет от 78 мл/г или по-висок в съответствие с DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, попадащ под код по КН 3907 60 20 и код по КН ex 3907 60 80 (тарифен код 3907608010). Тъй като не бяха получени нови забележки по отношение на тази дефиниция, временните констатации относно конкретния продукт се потвърждават.
2. Сходен продукт
(10)
В съображение 16 от временния регламент беше установено, че произвежданият от промишлеността на Общността и продаван на пазара на Общността РЕТ и произвежданият в конкретните страни и изнасян за Общността РЕТ са сходни продукти, тъй като няма различия в основните физически и технически характеристики и предназначения на съществуващите различни видове РЕТ. Тъй като не бяха получени съответни нови данни, временните констатации относно сходния продукт се потвърждават.
Г. СУБСИДИИ
(11)
Констатациите, направени във временния регламент, по отношение на подлежащите на компенсация субсидии, получавани от изнасящите производители, се считат за окончателно потвърдени, освен ако изрично не е установено друго в този документ.
I. ИНДИЯ
1. Въведение
(12)
Правителството на Индия (ПИ) твърди, че Комисията е започнала това разследване в нарушение на член 10 от базовия регламент и член 11, параграф 2 от Споразумението относно субсидиите и изравнителните мерки (Споразумение СИМ) на СТО. Правителството на Индия претендира, че информацията в жалбата по отношение на субсидирането и вредоносния ефект е неточна и непълна и че не съдържа достатъчно доказателства, за да предизвика тази процедура.
(13)
В отговор на този аргумент беше установено, че жалбата съдържа достатъчно доказателства за субсидирането и вредоносния ефект по смисъла на член 10, параграф 2 от базовия регламент и член 11, параграф 2 от Споразумението СИМ. Жалбата съдържа информация за субсидирането, вредоносния ефект и причинната връзка, с които ищецът е разполагал. По отношение на субсидирането трябва да бъде напомнено също, че повечето от наличните програми в Индия вече са били проверени и изравнени при предишни разследвания във връзка с внос от Индия, например на РЕТ фолио, продукти от валцувана стомана и т.н. Доказателствата в жалбата бяха проверени от Комисията по отношение на тяхната точност и адекватност в съответствие с член 10, параграф 3 от базовия регламент и бяха преценени като достатъчни за започване на процедура. Поради тази причина тази претенция не може да бъде приета.
2. Уведомление за започване
(14)
Правителството на Индия претендира, че уведомлението за започване (4) не отговаря на критериите на член 22, параграф 2 от Споразумението СИМ, тъй като заявлението не съдържа информация относно основанието за обявеното субсидиране и обобщение на факторите, на които се основава твърдението за вредоносния ефект.
(15)
Член 22, параграф 2 от Споразумението СИМ гласи, че публичното уведомление за разследване трябва да съдържа адекватна информация, inter alia, като описание на практиките на субсидиране и обобщение на факторите, на които се основава твърдението за вредоносния ефект. По отношение на твърдението за субсидиране в уведомлението за започване е посочено, че: „твърди се, че индийските производители на въпросния продукт са се възползвали от редица субсидии, отпуснати от правителството на Индия. Тези субсидии са освобождаване от данък върху дохода, внос на суровини и основни средства без плащане на вносни мита и облекчения за експортно ориентирани дружества и дружества, разположени в зоните за експортна обработка“, и че: „твърди се, че горните схеми представляват субсидии, тъй като съдържат финансово участие на правителството на Индия и предоставят облекчения на получателите, т. е. на износителите на полиетилентерефталат. Твърди се, че те са обвързани с условието за реализиране на експорт и поради това са специфични и подлежащи на изравняване“. По отношение на твърдението за вредоносния ефект в уведомлението за започване се казва, че: „ищецът е представил доказателство, че вносът на въпросния продукт от Индия, Индонезия, Република Корея, Малайзия, Тайван и Тайланд е нараснал общо в абсолютни числа и като пазарен дял“, и по-нататък, че: „твърди се, че обемите и цените на въпросния вносен продукт освен другите последици имат негативно влияние върху пазарния дял и нивото на цените на производителите от Общността, изразяващо се в особено неблагоприятен ефект върху общото състояние и финансовото положение в промишлеността на Общността“.
Горният текст съдържа адекватно обобщение на твърденията, отнасящи се до субсидиите и вредоносния ефект.
1. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (схема DEPB)
a) DEPB на предекспортна основа
(16)
Правителството на Индия заявява, че схемата DEBP на предекспортна основа е отменена от 1 април 2000 г. Следователно по тази програма не могат да бъдат налагани изравнителни мита, тъй като налагането на мита противоречи на член 15 от базовия регламент.
(17)
След разкритията правителството на Индия представи доказателства, че програмата действително е приключила и няма повече да предоставя облекчения на изнасящите производители в Индия. Затова тази претенция е приета и облекченията са изключени при изчисляването на ставката на субсидиране. Понеже тази програма вече не е предмет на изравняване, останалите претенции на заинтересованите страни по отношение на тази програма не е необходимо да се разглеждат.
б) DEPB на следекспортна основа
(18)
Правителството на Индия заявява, че Комисията е допуснала очевидна грешка при оценката на изравняването по тази схема. По-специално, Комисията е направила погрешно заключение, че правителството на Индия няма система за проверка на място, която проверява какви количества са били вложени в производствения процес и относно ефективното прилагане на тази система. По-нататък те възразяват, че оценката на Комисията за облекченията по тези схеми е била неточна, тъй като възстановяването само на надхвърлящото мито може да бъде разглеждано като субсидия в съответствие с член 2 от базовия регламент.
(19)
Комисията използва следния метод, за да установи, дали DEPB на следекспортна основа представлява подлежаща на изравняване субсидия и, ако е така, да изчисли размера на облекченията. Съгласно член 2, параграф 1, буква a), (ii) от базовия регламент е направено заключението, че тази схема включва финансово участие на правителството на Индия, тъй като правителствените постъпления (т.е. вносните мита върху вноса), които иначе са дължими, не са събрани. Облекчение за получателя съществува, тъй като изнасящите производители не е трябвало да заплащат нормалните вносни мита.
(20)
Член 2, параграф, 1, буква a), (ii) от базовия регламент обаче предвижда изключение от това общо правило, inter alia, за схеми за възстановяване на мито и за заместване на възстановяването, които отговарят на строгите правила, изложени в приложение I , (i) и приложение II (дефиниране и правила на възстановяване) и приложение III (дефиниране и правила на заместване на възстановяване).
(21)
Анализът разкри, че DEPB на следекспортна основа не е схема за възстановяване на мито и за заместване на възстановяването. В разследваната схема не е включено задължение за внос само на стоки, които се употребяват за производство на износните стоки (приложение II към базовия регламент). В допълнение липсва система за проверка на място, дали вносните количества действително са били вложени в производствения процес. Не е и схема за заместване на възстановяването, защото вносните стоки не трябва да бъдат в същото количество и със същите характеристики както вложените суровини от местен произход, които са използвани за износното производство (приложение III към базовия регламент). Най-накрая изнасящите производители могат да разчитат на облекчения по DEPB независимо от това, дали изобщо внасят суровини. Износителят получава облекчението само като изнася стоки, без да е необходимо да доказва, че някаква суровина е била действително внесена; така че изнасящите производители, които осигуряват цялата си суровина от страната и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани за суровина, също имат право на облекчения по DEPB. Следователно DEPB на следекспортна основа не отговаря на разпоредбите на приложения от I до III. Тъй като това изключение от дефиницията на субсидията по член 2 не може да бъде приложено, подлежащото на компенсация облекчение възлиза на всички опростени вносни мита, които нормално са дължими при внос.
(22)
От гореизложеното ясно следва, че прекомерното опрощаване на вносните мита, е основа за калкулиране на размера на облекченията само в случаи на схеми на добросъвестно възстановяване и заместване на възстановяването. Тъй като е установено, че DEPB на следекспортна основа не попада в тези две категории, облекчението възлиза на общото опрощаване на вносните мита, а не на предполагаемото прекомерно опрощаване.
(23)
По отношение на системата за проверка този аргумент е свързан със спора, дали DEPB на следекспортна основа може да бъде разглеждан като схема за възстановяване, или като схема за заместване на възстановяването. След като беше установено, че DEPB на следекспортна основа не е схема за възстановяване или схема за заместване на възстановяването, както е определено в приложения II и III към базовия регламент, не е необходимо да бъде извършвана по-нататъшна проверка. Дори DEPB да изпълняваше критериите на приложения II и III, щеше да се стигне до заключението, че не съществува приемлива система за проверка. Нормите вход/изход представляват списък на възможните артикули, които могат да бъдат вложени в производствения процес и в какви количества. Но нормите вход/изход не са система за проверка по смисъла на параграф 5 от приложение II към базовия регламент. Тези норми не осигуряват проверка на суровините, които действително са вложени в производствения процес, и не осигуряват проверка, дали тези суровини са действително от внос.
(24)
Поради горните причини това искане не може да бъде прието и временните констатации по отношение на прилагане на мерки за изравняване в тази схема и изчисляването на облекчението се потвърждават.
2. Зони за експортна обработка (ЗЕО/експортно ориентирани единици (ЕОЕ)
(25)
Един изнасящ производител и правителството на Индия възразиха, че облекченията, получени по схемата на експортно ориентираните единици (ЕОЕ), не трябва да бъдат считани за субсидия, тъй като освобождаването от акциз и мито по тази схема се предоставя само за количества суровини, вложени в производството на крайния продукт, който се изнася. Претендира се, че схемата представлява система за възстановяване на мито съгласно условията, изложени в приложения I, (i) и II от базовия регламент.
(26)
Двама индийски износители са разположени в една ЕОЕ. Без да разглежда въпроса дали схемата представлява система за опрощаване съгласно условията на базовия регламент, при последвалата проверка Комисията приема, че в случая на конкретните дружества няма прекомерно опрощаване на мита. Следователно в настоящото разследване освобождаването от мито върху суровината за тези дружества няма да бъде компенсирано.
(27)
Сумите на субсидията за двете дружества, разположени в ЗЕО/ЕОЕ, съответно са ограничени до размера на освобождаването от митата за основни средства и са намалени съответно до 0,37 % и 4,43 %.
3. Схема за стимулиране на експорта на основни стоки (ССЕОС)
(28)
Правителството на Индия отбеляза, че по схемата СЕОС на бенефициента не е наложено задължение да бъдат изнасяни всички продукти, произведени с основните средства и че притежателят на разрешително може да продава част от продукцията на местния пазар. Затова правителството на Индия твърди, че всяка облага, предоставена по тази схема, трябва да бъде разпределена върху цялото производство. Поради тази причина правителството на Индия оспорва, че всяко предоставено по тази схема облекчение може да бъде отнесено към общата продукция.
(29)
В отговор на този аргумент трябва да се подчертае, както е обяснено в съображение 52 от временния регламент, че в зависимост от нивото на ангажимента, свързан с износа, който дружеството е готова да поеме, на нея ѝ се позволява да внесе основни средства при нулева или намалена митническа ставка. Затова схемата е правно обвързана с условието за осъществяване на износа, защото облекчение без ангажимент за износ на стоки не може да бъде получено. Поради това попада под разпоредбите на член 3, параграф 4, буква a) от базовия регламент. Тъй като субсидията е експортна, тя е предназначена да облагодетелства само експортните продажби. В заключение общият знаменател в случая е износът.
(30)
Тъй като след разкритията във временните констатации не бяха получени други коментари по тази схема, се потвърждават констатациите по съображения 50-57 от временния регламент.
4. Размер на субсидиите, подлежащи на изравняване
(31)
Всички констатирани субсидии бяха определени като експортни субсидии. Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem за разследваните производители и износители е следният:
Вид субсидия
DEPB
ССЕОС
ЗЕО/ЕОЕ
Общо
след експорт
Reliance Industries Limited
6,52 %
1,71 %
8,23 %
Futura Polymer Limited
0,37 %
0,37 %
Pearl Engineering Polymers Limited
5,01 %
0,79 %
5,8 %
Elque Polyesters Limited
4,43 %
4,43 %
Всички останали
8,23 %
(32)
Среднопретегленият за държавата марж на субсидията за всички разследвани производители, които представляват над 90 % от износа на продукта за Общността, произхождащ от Индия, е над приложимия минимален марж за тази държава от 3 %.
(33)
Поради високото ниво на сътрудничество остатъчната ставка за дружествата, които не оказаха сътрудничество, беше определена както за съдействалите дружества в размер на най-високия марж на субсидията, т.е. 8,23 %.
II. ИНДОНЕЗИЯ
(34)
Тъй като не бяха получени съществени коментари по повод временните констатации, заключението, че маржът на субсидията за Индонезия трябва да бъде определен като незначителен и констатациите от съображение 78 от временния регламент се потвърждават. Поради това процедурата по отношение на Индонезия трябва да бъде прекратена.
III. КОРЕЯ
(35)
Тъй като не бяха получени съществени коментари по повод временните констатации, заключението, че маржът на субсидията за Корея трябва да бъде определен като незначителен и констатациите от съображение 79 от временния регламент се потвърждават. Поради това процедурата по отношение на Корея трябва да бъде прекратена.
IV. МАЛАЙЗИЯ
1. Въведение
(36)
Облекчението, получено от „пионерския статус“, беше неправилно класифицирано като износна субсидия в съображение 132 от временния регламент. Но констатациите за необходимостта от компенсиране на схемата, предвидени в съображения от 93 до 95 като специфична местна субсидия се потвърждават. Това предполага, че размера на констатираната субсидия повече не трябва да се приспада от антидъмпинговото мито.
(37)
Тъй като не бяха получени други коментари след разкриването на временните констатации, констатациите по съображения от 80 до 133 от временния регламент се потвърждават със съответната необходимост от корекция на някои изчислителни грешки.
2. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(38)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии съгласно разпоредбите на базовия регламент, изразен ad valorem за разследваните експортни производители е следната:
Вид субсидия
Износна
Местна
Износна
Местна
Общо
Двойни приспадания
Пионерски статут
Освобождаване от вносно мито и от данък върху продажбите
Hualon Corporation (М) Sdn. Bhd.
0
3,3 %
0
0,27 %
3,57 %
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
0
0,91 %
0
0,91 %
Всички останали
3,57 %
(39)
Среднопретегленият за държавата марж на субсидиране за всички разследвани производители и износители, който представлява над 90 % от износа на продукта в Общността, произхождащ от Малайзия, е над приложимия минимален марж за тази държава от 2 %.
V. ТАЙВАН
(40)
Едно дружество възрази, че Комисията е направила изчислителна грешка по отношение на облекчението, получено въз основа на схемата за освобождаване от вносно мито за машини. Облекчението, получено въз основа на тази схема, беше преизчислено и беше установено, че е допусната грешка. Грешката беше коригирана и облекчението по тази програма е намалено от 1,92 % на 0,27 %.
(41)
След това Комисията предприе основно разследване на цялото досие на Тайван, включително проверка на изчисленията за всичките четирима експортни производители, за да бъде проверено въздействието на тази корекция при определянето на маржа на субсидиране за държавата.
(42)
Беше установено, че в резултат от намалението на ставката на субсидиране за горното дружество, маржът за държавата е намален до 0,94 %, което е под минималния праг от 1 % за тази държава. По тази причина разследването на вноса от Тайван трябва да бъде прекратено.
VI. ТАЙЛАНД
1. Общо
(43)
На етапа на временното разследване беше установено, че макар само една зона в Тайланд (зона 3) да е ясно обозначена географска област, която отговаря на определението за регион в неблагоприятно положение съгласно член 4, параграф 3 от базовия регламент, облекченията по различните схеми на субсидиране са специфицирани по сектори, понеже достъпът до програмите е ограничен до някои промишлени отрасли. Правителството на Тайланд (ПТ) твърди, че схемите са достъпни до широк спектър от промишлени отрасли и следователно са общодостъпни.
(44)
Констатирано беше, че правителството на Тайланд е определило ограничен списък от дейности, които са подходящи за стимулиране на инвестициите, което по определение ограничава достъпа до субсидии, понеже дружества, които произвеждат ненасърчавана продукция, не са подходящи за облекчения по Закона за насърчаване на инвестициите. Още повече този списък може да бъде разглеждан като позитивен списък, който ясно определя специфичните продукти, чиито производители са фаворизирани пред другите. Обстоятелството, че облекченията по Закона за насърчаване на инвестициите са достъпни за 200 различни продукта е без значение, защото дружества, които не произвеждат тези продукти, не получават никакви облекчения. По тази причина временните констатации по отношение на тази особеност се потвърждават.
(45)
В съображения 193 и 196 от временния регламент беше констатирано, че проекти, които кандидатстват за инициативи на Съвета за инвестиции (СИ), трябва да отговарят на стандарта за 20 % добавена стойност. Беше констатирано, че това условие насърчава предприятията да използват местни вместо вносни стоки и следователно попада под разпоредбите на член 3, параграф 4, буква б) от базовия регламент.
(46)
След разкритията правителството на Тайланд представи доказателства, че критерият „добавена стойност“ не принуждава производителите на РЕТ да използват местни вместо вносни суровини. Правителството на Тайланд представи доказателства, които показват, че критерият „добавена стойност“ не може да бъде приложен, ако в готовия продукт са използвани само вносни суровини. Поради това за разследваните продукти тази програма не зависи от използването на местни пред вносни суровини по смисъла на член 3, параграф 4, буква б) от базовия регламент.
2. Освобождаване от корпоративен данък върху доходите
(47)
Изнасящият производител възразява, че е избрал да използва натрупаните си нетни загуби от предишните години вместо освобождаването от корпоративен данък върху доходите за компенсиране на текущата облагаема печалба и следователно не е получавал облекчения през периода на разследването.
(48)
Установено беше, че дружество, която се възползва от освобождаването от корпоративен данък върху доходите и в същото време може да компенсира своята печалба срещу загуби, пренесени за бъдещ период при нормални данъчни условия, може да избира и двете възможности. Това беше потвърдено от Министерството на финансите и Тайландския инвестиционен борд. В конкретния случай беше установено, че експортният производител е използвал освобождаването от корпоративен данък върху доходите, понеже размерът на дължимите данъци не може да бъде компенсиран от натрупаните нетни загуби. Действително натрупаните нетни загуби през последната финансова година са нараснали (от 1 655 089 790 бахта на 1 704 894 309 бахта). Ако експортният производител беше избрал да приспадне своята печалба от натрупаните нетни загуби, той не би изпълнил състава на разпоредбата за необлагаем доход, която е валидна само за доход, който подлежи на данъчно освобождаване от СИ. Още повече, че апелативната комисия на СТО е постановила в случая на канадското гражданско въздухоплаване (5), че за да се определи дали финансово участие по смисъла на член 1, параграф 1, буква a), (i) от Споразумението СИМ представлява „облекчение“, т.е. полза, е необходимо да се определи, дали финансовото участие поставя получателя в по-благоприятно положение, отколкото би бил преди финансовото участие. Както беше споменато по-горе, експортният производител е в по-благоприятно положение поради използването на освобождаване от корпоративен данък върху доходите, защото е могъл да пренесе за бъдещи периоди по-голяма сума натрупани загуби отколкото в обичайния случай. Следователно експортният производител е ползвал освобождаването от корпоративен данък върху доходите и това възражение не може да бъде прието.
3. Освобождаване от вносно мито за машини
(49)
Тъй като по тази схема не бяха получени коментари, се потвърждават заключенията по съображения от 202 до 208 от временния регламент.
4. Размер на подлежащите на компенсация субсидии
(50)
Въз основа на получените коментари по временните констатации размерът на подлежащите на компенсация субсидии съгласно разпоредбите от базовия регламент, изразен ad valorem за разследваните изнасящи производители е следната:
Освобождаване от данък върху доходите
Освобождаване от вносно мито за машини
Общо
Thai Shingkong, Industry Limited
8,13 %
0,35 %
8,4 %
(51)
Тъй като разследваният изнасящ производител представлява почти целия внос на конкретния продукт в Общността с произход от Тайланд, средният марж за държавата далече надхвърля приложимия минимален марж от 2 %.
Д. ДЕФИНИЦИЯ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА ОБЩНОСТТА
(52)
Поради липсата на нова информация по отношение на понятието „промишленост на Общността“ се потвърждават констатациите по съображения от 226 до 231 от временния регламент.
Е. ВРЕДОНОСЕН ЕФЕКТ
1. Встъпителни бележки
(53)
Някои заинтересовани страни зададоха въпроса защо данните, предоставени от страна на промишлеността на Общността, се използват само за периода след 1996 г., докато пазарното развитие преди този период се е основавало на информация от независими пазарни изследвания.
(54)
Комисията реши, че данните, предоставени от промишлеността на Общността за 1995 г., не могат да бъдат използвани поради разделянето на Кодак и Ийстман през 1995 г. и поради преструктурирането на дейността на Шел. Нито Шел, нито Ийстман бяха в състояние да предоставят пълни данни за тази година.
(55)
Но Комисията счете за съществено да направи преглед на кризата на недостига в предлагането, появила се на пазара на Общността през 1995 г., с оглед нейното влияние върху цените и рентабилността на промишлеността на Общността. Поради тази причина използването на информация от независими пазарни изследвания при установяването на основните данни за оценка на положението на промишлеността на Общността през анализирания период беше прието за подходящо, както е обяснено в съображение 236.
2. Потребление
(56)
Поради липса на нова и противоречаща информация констатациите за потреблението на конкретния продукт в Общността се потвърждават, както са изредени в съображения 239 и 240 от временния регламент.
3. Внос от въпросните държави
(57)
Потвърждават се констатациите по отношение на минималните маржове на субсидията за вноса с произход от Корея и Индонезия, както е описано в съображение 242 от временния регламент. Поради това двете държави са изключени от оценката на вредоносния ефект.
(58)
В светлината на новите констатации по-горе установените маржове на субсидиране за вноса с произход от Тайван сега са минимални, следователно този внос не е взет предвид при оценката на вредоносния ефект.
a) Натрупване
(59)
Правителството на Тайланд възрази, че вносът с произход от тази страна не трябва да бъде облаган кумулативно с друг внос на конкретния продукт, защото вносът от Тайланд има най-малък пазарен дял от трите разглеждани страни и не подбива цените на промишлеността на Общността и по този начин тайландският износител не показва същото поведение като износителите от другите държави. Беше решено, че тези елементи не са нови, затова възражението беше отхвърлено и беше потвърдено, че вносът, произхождащ от Тайланд, трябва бъде обложен кумулативно с вноса, произхождащ от Индия и Малайзия.
(60)
Правителствата на Индия и Малайзия възразиха, че само субсидираният внос, произхождащ от техните страни, трябва да бъде кумулиран. Тъй като беше установено, че среднопретеглените за страната маржове на субсидиране за целия разследван внос от Индия и Малайзия са били над приложимите минимални маржове на субсидиране, трябва да бъде взет предвид целият техен износ за Общността. Затова това възражение беше отхвърлено и беше решено, че вносът, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, трябва да бъде кумулиран, за да бъде преценен вредоносният ефект, претърпян от промишлеността на Общността.
б) Обем на вноса
(61)
Както показва долната таблица, обемът на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, рязко нарасна между 1996 г. и ПР (нарастване от почти седем пъти), за да достигне нивото от 123 563 тона.
Внос
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Общо: Индия, Малайзия и Тайланд
17 831 т
44 708 т
118 113 т
123 563 т
Индекс (1996-100)
100
251
662
693
(62)
След драматичното нарастване между 1996 г. и 1998 г., когато вносът всяка година почти се удвоява, от 1998 г. до ПР увеличението се успокоява. Трябва да бъде отбелязано, че вносът продължава да нараства, макар и с по-слаб темп въпреки предприетия от промишлеността на Общността опит да приведе цената си в съответствие с ценовата конкуренция на субсидирания внос и да си възвърне пазарния дял.
в) Пазарни дялове
(63)
Пазарният дял на въпросния внос се развиваше, както следва:
Пазарен дял на вноса
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Общо: Индия, Малайзия и Тайланд
2,2 %
4,1 %
9,0 %
9,2 %
Индекс (1996-100)
100
190
417
424
(64)
Пазарният дял на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, през ПР достига 9,2 %. Числото надхвърля четири пъти нивото, достигнато през 1996 г. в началото на анализирания период. Между 1998 г. и ПР делът на вноса намалява в резултат на описаното забавяне в нарастването на обема на вноса.
г) Вносни цени
(65)
Цените на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, през периода от 1996 г. до ПР спаднаха с 34 %. Между 1996 г. и 1997 г. те спаднаха годишно с 16 %, между 1997 г. и 1998 г. с 5 % и с 13 % между 1998 г. и ПР. Средната цена на конкретния продукт от тези страни CIF необмитено през ПР беше 516 евро/т. По време на разследването беше потвърдено, че много от производителите са продавали на загуба в Общността, демонстрирайки агресивна ценова политика по отношение на пазара на Общността.
д) Подбиване на цената
(66)
Потвърдено е следното подбиване на цената от субсидирания внос, детайлно изчислено в съображение 254 от временния регламент:
Маржове на подбиване: степени
Индия
Малайзия
Тайланд
1,2-7,9 %
11,8-12,9 %
0 %
(67)
Поради липсата на представени доказателства и нова информация от заинтересованите страни в подкрепа на обратното, констатациите по отношение на подбиването на цената се потвърждават, както е отбелязано в съображение 254 от временния регламент. Отбелязано е специално, че ниските средни ставки на подбиване на цените се дължат на потискането на цената благодарение на поведението на изнасящите производители в конкретните страни, които продаваха конкретния продукт на пазара на Общността по цени, които не само бяха субсидирани, но и губещи.
4. Влияние на промените в конкретния внос върху оценката на вредоносния ефект и причинна връзка
(68)
Трябва да бъде отбелязано, че изключването на вноса, произхождащ от Тайван, от анализа на вредоносния ефект не променя констатираните във временния регламент тенденции по отношение на конкретния внос. Затова беше решено, че констатациите във временния регламент по отношение на влиянието на конкретния внос върху положението на промишлеността на Общността и причинната връзка не се променят от гореописаната коригирана информация.
5. Положение на промишлеността на Общността
(69)
В съответствие с член 8, параграф 5 от базовия регламент проверката на влиянието на субсидирания внос върху промишлеността на Общността включва оценката на всички важни фактори и показатели, допринасящи за състоянието на промишлеността на Общността.
Проверката включва всички фактори, специално изброени в член 8, параграф 5 от базовия регламент. Някои фактори обаче не са разгледани в подробности, защото не бяха счетени за важни при оценката на положението на промишлеността на Общността по време на разследването (виж по-долу заплати и запаси). Предвид обема и цените на вноса от въпросните страни влиянието на величината на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Общността не може да бъде определено като незначително.
- Инвестиции:
(70)
Беше установено, че на предварителния етап не са били взети предвид някои инвестиции, извършени от един сътрудничещ производител от Общността. След включването на тези данни, положението на инвестициите не променя предварително установената тенденция.
Някои заинтересовани страни се аргументираха, че размерът на инвестициите, направени от промишлеността на Общността през 1998 г., показва, че тя се намира в добро финансово състояние. Други отбелязаха, че ако нивото на инвестициите по време на ПР е било ниско, това се е дължало на предишните години, когато промишлеността на Общността е регистрирала загуби, и това не може да се дължи на въздействието на субсидирания внос по време на ПР.
В това отношение разследването ясно показа, че разходите за инвестиции, направени през 1997 г., 1998 г. и през ПР в повечето случаи са били вследствие на решения, взети през 1995 г., когато перспективите в сектора на РЕТ са били добри (въпреки че през 1996 г. бяха претърпени загуби, това състояние беше преценено като временно). При тази промишленост е по-уместно да бъдат проверени инвестиционните планове вместо действителното извършване на разходите във времето. Както е посочено в съображение 264 от временния регламент, потвърждава се, че в резултат на продължаващото влошаване на финансовото положение поради вредното субсидиране по време на ПР промишлеността на Общността не е планирала значително разширяване на капацитета с оглед да поеме увеличеното бъдещо търсене.
- Заплати и запаси:
Заплатите и запасите бяха също проверени, въпреки че заплатите не бяха оценени като важен фактор предвид това, че техният дял в общите разходи е малък и през анализирания период остава стабилен. По отношение на запасите беше установено, че нивата на запасите на пазара на РЕТ варират значително през годината поради техния сезонен характер и поради това не бяха оценени като значими за анализа на вредоносния ефект.
- Ръст:
Въпреки че не беше изрично споменато във временния регламент, Комисията провери и ръста в своя анализ на пазарния дял, който показа лек спад за промишлеността на Общността през анализирания период.
(71)
Положението на промишлеността на Общността беше проверено и по отношение на следните фактори:
-
Способност за набиране на капитал:
-
Както беше вече споменато във временния регламент, нивото на загубите, понесени през ПР, е било такова, че през него не са могли да бъдат приемани нови инвестиционни планове. Това явно не е подобрило способността на промишлеността на Общността да набира капитал през този период въпреки очакваното нарастване на търсенето.
-
Производителност:
-
Производителността, изразена в произведени тонове от едно заето лице, нарасна с 67 % от 1996 г. до ПР и с 21 % от 1998 г. до ПР. Това значително нарастване на производителността показва, че промишлеността на Общността е положила всички възможни усилия за да остане конкурентоспособна.
-
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ):
-
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Възвръщаемост на ангажирания капитал (6)
-6 %
-7 %
1 %
-8 %
Горният показател отразява общото положение на промишлеността на Общността (включваща главно търговията с РЕТ). Проверката установи, че голяма част от негативната тенденция през ПР може да бъде отнесена към сектора на РЕТ. Този индекс има връзка с влошаване на рентабилността на промишлеността на Общността.
-
Паричен поток:
-
(В евро)
1996 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
-79 002 884
1997 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
84 901 988
1998 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
132 915 718
ПР
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
51 115 757
Горният показател отразява цялостното състояние на промишлеността на Общността (включително предимно търговията с РЕТ). Той представлява брутния резултат от дейността на тези дружества преди налагането на финансови тежести, амортизация и провизии. Проверката установи, че голяма част от влошаването през ПР може да бъде отнесена към сектора на РЕТ.
6. Други аргументи
a) Общи аргументи, представени по отношение на заключенията на Комисията
(72)
Някои заинтересовани страни поставиха под въпрос заключенията на Комисията относно вредоносния ефект, тъй като някои от показателите за вредоносния ефект показваха по-скоро нарастващи или стабилни тенденции. В това отношение редица заинтересовани страни посочиха ниското ниво на подбиване на цените, увеличението на обема на продажбите и общата стабилност на пазарния дял. Те смятат, че тези показатели показват, че промишлеността на Общността е в добро състояние и въпреки че цените са били много ниски, това е било нормалното ниво предвид преобладаващите пазарни условия.
(73)
Както е установено във временния регламент, нарастването на продажбите и възстановяването на пазарния дял през ПР, след загубата от 5 % между 1997 г. и 1998 г. настъпи, когато промишлеността на Общността чувствително намали своите цени, за да се пребори със субсидирания внос. Както е пояснено във временния регламент, беше установено, че вносът е извършен по субсидирани цени. В това отношение ниското ниво на подбиване на цените произтичаше от факта, че цените на промишлеността на Общността през ПР бяха потиснати. Това потискане на цените беше резултат от субсидирания внос, който беше значителен по обем и пазарен дял и който принуди промишлеността на Общността да реагира с намаляване на своите цени.
б) Развитие, настъпило след ПР
(74)
Много заинтересовани страни и делегати от държавите-членки поискаха от Комисията да анализира и разгледа развитието, настъпило след ПР. Тези страни подчертават по-специално бързото и чувствително нарастване на цените на РЕТ в промишлеността на Общността в сравнение с нарастването на разходите за суровини. Според тези страни състоянието на промишлеността на Общността значително се е подобрило след ПР и вероятно промишлеността на Общността вече не понася съществени вреди.
(75)
Трябва да бъде напомнено, че член 11, параграф 1 от базовия регламент предвижда информацията, отнасяща се за периода след ПР, обикновено да не бъде вземана предвид. Въз основа на обичайното право на съда развитието след ПР може да бъде разглеждано само, ако е направило налагането на изравнителните мерки да изглежда очевидно неподходящо.
(76)
Комисията анализира развитието на пазара на РЕТ през деветмесечния период след ПР, т.е. от 1 октомври 1999 г. до 30 юни 2000 г. Беше установено, че продажните цени на РЕТ на промишлеността на Общността на пазара на Общността показват непрекъснато нарастване. Средната продажна цена за деветмесечния период беше с около 40 % по-висока от средната, установена за ПР. Това нарастване изпреварваше нарастването на разходите (около 20 %), което води до подобряване на финансовото състояние на промишлеността на Общността. Въпреки това, усреднено, през този деветмесечен период печалбата от продажби на промишлеността на Общността беше все още отрицателна величина -2 %, което показва, че нейните финансови резултати остават незадоволителни и далеч от нивото, което може да осигури жизнеспособността на тази промишленост.
(77)
Чувствителната промяна на цените в голяма степен се дължи на нарастването на цените на суровия петрол, което настъпи в средата на 1999 г. и засегна в значителна степен цените на всички полимери няколко месеца по-късно. Трябва да бъде отбелязано и постоянното нарастване на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Общността за сметка на субсидирания внос. Но намаляването на обема на субсидирания внос може да е последица от откриването на разследване срещу субсидирането. В този случай развитието на курса долар/евро също направи вноса по-слабо атрактивен.
(78)
Трябва да бъде отбелязано също, че валутните курсове и цената на суровия петрол са изключително колебливи и че промените могат да бъдат временни. Следователно, ако предходното разследване срещу субсидирането бъде прекратено без налагане на мерки, субсидираният внос би могъл бързо да възстанови своя пазарен дял.
(79)
Въз основа на гореизложеното беше направено заключение, че развитието след ПР не показва, че вредоносния ефект, причинен от субсидирания внос, е изчезнал. Следователно налагането на изравнителни мерки не е очевидно неподходящо.
7. Заключение относно вредоносния ефект
(80)
При положение че не бяха получени никакви други аргументи относно вредоносния ефект, понесен от промишлеността на Общността, заключението, че промишлеността на Общността е претърпяла съществен вредоносен ефект по смисъла на член 8 от базовия регламент, както е посочено в съображения от 265 до 268 от временния регламент, се потвърждава.
Ж. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
(81)
Някои заинтересовани страни продължаваха да твърдят, че Комисията е направила погрешно заключение, че вносът с произход от въпросните държави е причина за понесения от промишлеността на Общността вредоносен ефект, докато според тях състоянието на тази промишленост и нивото на цените на пазара на Общността се дължало на комбинация от други фактори. В този контекст те повдигнаха отново въпросите, които вече бяха повдигнати на предварителния етап (включително цената на суровините, свръхкапацитета, конкуренцията между производителите на РЕТ).
(82)
При положение че не бяха получени никакви други аргументи по отношение на претърпяния от промишлеността на Общността вредоносен ефект, заключението, че вносът на РЕТ от конкретните страни е причинил вредоносен ефект на промишлеността на Общността, както е посочено в съображение 290 от временния регламент, се потвърждава.
З. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Вероятен ефект от прилагането на мерките върху индустриите потребители
a) По-нататъшно разследване
(83)
Предвид ниското ниво на сътрудничество от страна на потребителите през първия етап на разследването Комисията реши да продължи разследването на ефекта от прилагането на мерките върху индустриите потребители. За целта Комисията изпрати 90 нови опростени въпросника до потребители на РЕТ, с някои от които вече беше установен контакт и преди, но не бяха отговорили. 19 дружества, които първоначално не съдействаха, изпратиха смислени отговори в поставения срок.
Новите сътрудничещи дружества са:
-
трима преработватели на заготовки/бутилки:
-
Lux PET GmbH & Co. (Люксембург)
-
Pucceti SpA (Италия)
-
EBP SA (Испания)
-
четирима производители на PET фолиа и листове, използващи конкретния продукт:
-
RPC Cobelplast Montonate Srl (Италия)
-
Moplast SpA (Италия)
-
Alusuisse Thermoplast (Обединеното кралство)
-
Klöckner Pentaplast BV (Нидерландия)
-
четирима производители на безалкохолни напитки:
-
L'Abellie (Франция)
-
Pepsico Food Beverages Intl. (Италия)
-
Pepsico France (Франция)
-
Europe Embouteillage Snc (Франция)
-
осем производители на минерална и изворна вода:
-
Aquas Minerales Pasqual SL (Испания)
-
Eycam Minerales SA (Испания)
-
Font Vella SA & Aquas de Lanjarón SA (Испания)
-
Italaquae SpA (Италия)
-
Neptun SA (Франция)
-
Roxane SA (Франция)
-
San Benedetto (Италия)
-
Societá generale delle acque minerali arl (Италия)
Като цяло данните, представени от дружествата, които попълниха първия или втория въпросник, обхващаха 26 % от потреблението на РЕТ в Общността през ПР. Данните за разходите, установени чрез обобщаване на тази информация, бяха приети като представителни за различните потребителски подсектори, понеже индивидуалната информация на дружествата показа широко съгласуване между дружествата от същия подсектор.
(84)
След налагането на временните мерки бяха получени някои мнения на потребители или представляващите ги асоциации. Те съдържаха предимно коментар върху предишните развития на пазара за РЕТ и дискусии върху вероятното въздействие на мерките върху потребителските сектори. Становищата произхождаха от:
-
Schmalbach-Lubeca, най-големия преработвател в Европа (18 % от потреблението на РЕТ в Общността);
-
Асоциацията на европейските преработватели на пластмаси (EUPC);
-
UNESDA, асоциация, представляваща производителите на безалкохолни напитки;
-
групата Nestlé, повтаряща, че представените данни за френския пазар са представителни за техния общ европейски пазар. (Общите покупки на РЕТ в Европа на групата възлизат на около 9 % от потреблението на Общността на РЕТ, от които само 3 % на френския пазар).
Мненията, включително и тези на асоциациите, представляващи производителите на вода (представили се на първия етап на разследването), бяха взети предвид и като цяло всички мнения са представителни за поне половината от пазара.
б) Описание на потребителските сектори
(85)
След анализиране на цялата предоставена информация беше установено, че потребителският сектор, първоначално разглеждан като три групи (производители на заготовки, производители на вода и обединени производители на безалкохолни напитки), може по-точно да бъде описан като две групи:
-
Преработватели, включително производители на заготовки и бутилки, както и производители на листове. Тези производители извършват обикновена преработвателна дейност; следователно стойността на РЕТ е определено базовият елемент на тяхната цена. Производителите на бутилки и заготовки продават преобладаващата част от своята продукция на предприятия, които бутилират безалкохолни напитки. Производителите на листове, които представляват само малка част от преработвателния сектор, продават на различни предприятия, които използват листовете главно за опаковане на техните стоки.
-
Предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки, включително вода, газирани и негазирани безалкохолни напитки, мляко, плодови сокове и др. Подразделянето на тази потребителска група на производители на вода и на безалкохолни напитки е неуместно, тъй като в много случаи един и същ производител бутилира вода и безалкохолни напитки. По-уместно е да се разграничат различните напитки, които те произвеждат, защото в относително изражение делът на РЕТ в тяхната себестойност зависи от присъщите разходи за тези напитки (в газираните напитки или плодовите сокове се влагат по-скъпи съставки от водата). Във всеки случай РЕТ остава доста важен елемент на стойността и проблемите, пред които са изправени бутилиращите предприятия при снабдяването с РЕТ, са сходни, независимо от продукта, който бутилират.
(86)
Следва да бъде отбелязано, че има много тясна оперативна връзка между преработвателните предприятия (с изключение на производителите на листове) и бутилиращите предприятия.
-
Бутилиращите предприятия изкупуват почти цялата продукция на преработвателните предприятия.
-
Всяко преработвателно предприятие има много ограничен брой клиенти (често пъти само един).
-
Преработвателните предприятия работят на договорна основа със своите клиенти и тези договори често съдържат условия за автоматично отчитане на промените в цената на РЕТ или редовно се преразглеждат.
Следователно въздействието на мерките, описани по-долу, не трябва да се разглежда като кумулативно, тъй като преобладаващото въздействие на мерките се прехвърля директно върху основните клиенти на преработвателните предприятия, т.е. предприятията, които бутилират безалкохолни напитки.
в) Предвидимо въздействие на мерките върху потребителите
(87)
След оценка на новопостъпилите данни положението на потребителите, които предоставиха пълна количествена информация, е било следното:
Потребление на РЕТ в % от потреблението в Общността
PET като % от производствените разходи
Работници, заети в производства, употребяващи РЕТ
Преработвателни предприятия
Производители на заготовки и бутилки
7
66
770
Производители на листове
1
55
186
Предприятия, бутилиращи безалкохолни напитки
Минерална и изворна вода
18
24
6 766
Безалкохолни напитки
1
9
298
Общо
26
8 020
г) Въздействие върху преработвателните предприятия
(88)
Очакваше се, че налагането на предложените изравнителни мерки, отчитайки техните обеми на закупуване на РЕТ с произход от въпросните държави през ПР, би довело до 0,75 % увеличение на производствените разходи на преработвателните предприятия, произвеждащи заготовки и бутилки. При същите условия въздействието на мерките върху производителите на листове би било около 0,4 %. Поради договорните връзки с клиентите преработвателните предприятия вероятно ще могат да прехвърлят по-голямата част от увеличените разходи върху своите клиенти. Затова се очаква, че въздействието на изравнителните мерки върху рентабилността на тези предприятия ще бъде твърде ограничено.
д) Въздействие върху предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки
(89)
Очакваше се, че налагането на предложените изравнителни мерки, като се отчита обемът на покупките на РЕТ от въпросните държави през ПР, би се отразило в увеличение с 0,2 % на производствените разходи на предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки. Поради това може да се приеме, че увеличението на разходите ще бъде незначително.
2. Цени на дребно на напитките
(90)
Беше установено, че цените на бутилираната вода и безалкохолните напитки през последните десет години са нараствали постоянно с 1-2 % годишно (статистически индекс на цените на дребно Евростат). През същия период цените на РЕТ са били изключително колебливи, без обаче да влияят върху цените на дребно на бутилираната вода и безалкохолните напитки. Затова твърдението за потенциално инфлационно въздействие на мерките върху цените на дребно на бутилираната вода и безалкохолните напитки се отхвърля.
3. Вероятен ефект от прилагането на мерките върху промишлеността на Общността и индустриите потребители
(91)
Предложените мерки по всяка вероятност биха били благоприятни за промишлеността на Общността, която чрез усилията си за преструктуриране и впечатляващото нарастване на производителността демонстрира своето намерение да запази своето присъствие на бързо разрастващия се пазар на Общността. Налагането на мерките би позволило на тази промишленост да подобри рентабилността си и да получи възможност за извършване на нови инвестиции, които при такава капиталоемка дейност са от съществено значение за осигуряване на нейното дългосрочно жизнеспособно присъствие в Общността.
(92)
Тъй като състоянието на индустриите потребители на Общността зависи от финансовото състояние на производителите на РЕТ в Общността, подобряването на състоянието на последните вследствие налагането на мерките би било благоприятно и за индустриите потребители. Това беше потвърдено от сътрудничещите предприятия от индустриите потребители.
4. Заключения относно интереса на Общността
(93)
Въз основа на допълнителната информация, получена от потребители, беше направено заключението, че влиянието на мерките върху потребителите би било ограничено. Наистина, тъй като преработвателните предприятия могат да прехвърлят преобладаващата част от увеличението на разходите върху своите клиенти, общото въздействие на мерките върху производителите на напитки се оценява като пределно за цялостната рентабилност на този сектор.
(94)
Освен това беше потвърдено, че изнасянето на производството на заготовките извън Общността не е вероятно, че цените на дребно на безалкохолните напитки не са особено силно засегнати от колебанието на цените на РЕТ и че налагането на мерките е в явен интерес на промишлеността на Общността и на индустриите потребители.
(95)
При положение че не бяха получени други аргументи по отношение на интереса на Общността, заключението на временния регламент, че няма необорими причини да не бъдат наложени мерките, както е описано в съображение 344 от него, се потвърждава.
И. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(96)
В светлината на гореописаните констатации, че осреднените национални маржове на субсидията за вноса, произхождащ от Индонезия, Корея и Тайван, са минимални, окончателно е решено да не бъдат налагани компенсаторни мерки по отношение на вноса, произхождащ от тези страни. Съответната процедура по отношение на вноса от тези страни се прекратява.
Й. ОКОНЧАТЕЛЕН КУРС НА ДЕЙСТВИЕ
(97)
Предвид заключенията по отношение на субсидирането, вредоносния ефект, причинната връзка и интереса на Общността е решено да бъдат взети окончателни изравнителни мерки, за да бъде предотвратено причиняването на по-нататъшен вредоносен ефект на Общността от субсидирания внос с произход от Индия, Малайзия и Тайланд.
(98)
Поради липсата на нова информация методологията, използвана за определяне на нивото за отстраняване на вредоносния ефект, както е описана в съображения 349 и 350 от временния регламент, се утвърждава.
(99)
За да бъде избегнато събирането на по-високи мита като резултат от колебанията на цената на РЕТ, дължащи се на колебанията на цените на суровия петрол, е сметнато за подходящо въвеждането на суми за тон. Тези суми са резултат от прилагането на ставката на изравнителното мито спрямо износна цена cif, която е използвана за изчисляване на нивото на отстраняване на вредоносния ефект през ПР.
(100)
Това определи следните ставки на изравнително мито (в евро за тон) за сътрудничещите изнасящи производители:
a)
ИНДИЯ
Reliance Industries Limited
41,3 EUR/т
Pearl Engineering Polymers Limited
31,3 EUR/т
Elque Polyesters Polymers Limited
22,0 EUR/т
Futura Polymer Limited
0
б)
МАЛАЙЗИЯ
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd
16,6 EUR/т
в)
ТАЙЛАНД
Thai Shinkong Industry Corporation Limited
49,1 EUR/т
(101)
За да бъде избегнато поощряването за отказ от сътрудничество, беше сметнато за подходящо за ставка за дружествата, които не оказаха сътрудничество, да бъде определена най-високата ставка за съответния сътрудничещ производител и износител, т.е. 41,3 EUR/т за индийски производители, 16,6 EUR/т за малайзийски и 49,1 EUR/т за тайландски производители.
(102)
Индивидуалните изравнителни мита, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези мита (за разлика от националното мито, приложимо за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за споменатите юридически лица. Вносни продукти, произведени от други дружества, които не са изрично споменати в оперативната част на настоящия регламент поименно, включително лица, свързани с изрично споменатите, не могат да се възползват от тези мита и ще бъдат облагани с митата, приложими за „всички останали дружества“.
(103)
Всички молби, засягащи приложението на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (вследствие на смяна наименованието на лицето или вследствие на създаването на нови производителни или търговски единици), трябва да бъдат отправяни към Комисията (7) незабавно с цялата важна информация, по-специално всяко изменение на дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и износа, свързани с горната промяна в наименованието или промяната в производителните или търговски единици. Комисията, при необходимост и след консултация с консултативния комитет, ще измени наредбата в съответствие с актуализирането на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуалните митнически ставки.
К. СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(104)
Предвид размера на подлежащите на компенсиране субсидии, констатирани за изнасящите производители, и в светлината на сериозната вредоносен ефект, причинена на промишлеността на Общността, е сметнато за необходимо обезпечените чрез облагането с временното изравнително мито по Регламент (ЕО) № 1741/2000 суми да бъдат окончателно събрани до размера на сумата на наложените окончателни мита. В случаите, когато окончателните мита са по-високи от временните, се събират окончателно само сумите, осигурени на нивото на временните мита. Сумите, обезпечени чрез временното облагане с изравнителни мита върху РЕТ с произход от Тайван, ще бъдат освободени.
Л. ДОБРОВОЛНИ ГАРАНЦИИ
(105)
След налагането на временни изравнителни мита двама производители и износители от Индия предложиха доброволни гаранции относно цената в съответствие с член 13, параграф 1 от базовия регламент.
(106)
Комисията намира, че доброволната гаранция, предложена от Reliance Industries Limited и Pearl Engineering Polymers Limited, може да бъде приета (8), понеже елиминира вредното въздействие на субсидирането. Освен това редовните и подробни отчети, които дружествата се ангажират да представят на Комисията, биха позволили ефективно наблюдение. Също така търговската структура на тези дружества е такава, че Комисията счита риска от заобикаляне на ангажиментите за минимален.
(107)
За да бъде осигурено ефективното спазване и наблюдение на доброволните гаранции, когато е подадена молба за освобождаване на стоките под гаранция, в конкретната митническа служба на държавата-членка за освобождаването от мито се представя валидна „фактура по доброволната гаранция“, издадена от изнасящия производител, който е поел доброволната гаранция и съдържаща изброената в приложението информация. Когато не е представена такава фактура или тя не отговаря на представения пред митницата продукт, трябва да бъде платена съответната ставка на изравнителното мито, за да бъде осигурено ефективното прилагане на доброволните гаранции.
(108)
В случай на нарушение или изтегляне на гаранцията може да бъде наложено изравнително мито в съответствие с член 13, параграфи 9 и 10 от базовия регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (РЕТ) с вискозитетен индекс 78 мл/г или повече, в съответствие с DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, попадащ под код по КН 3907 60 20 и код по КН ex 3907 60 80 (тарифен код 3907608010).
2. Освен, както е предвидено в параграф 3, ставката на окончателното антидъмпингово мито, с което се облага нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, е както следва за продукти с произход от следните страни:
Страна
Окончателно мито
евро за тон
Допълнителен тарифен код
Индия
41,3
A999
Малайзия
16,6
A999
Тайланд
49,1
A999
3. Горните ставки не се прилагат по отношение на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, които ще бъдат субект на следните ставки на изравнителни мита:
Страна
Дружество
Окончателно мито
евро за тон
TARIC допълнителен код
Индия
Reliance Industries Limited
41,3
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Limited
31,3
A182
Индия
Elque Polyesters Limited
22,2
A183
Индия
Futura Polymer Limited
0
A184
Малайзия
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
A185
Малайзия
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
16,6
A186
Тайланд
Thai Shinkong Industry Corporation Limited
49,1
A190
4. В случаите, когато стоките са били повредени преди освобождаването им от митницата и съответно платената или платима цена е представена за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) 2454/93 на Комисията (9), размерът на изравнителното мито, изчислено на основа на горните суми, се намалява с процент, съответстващ на посочената платена или платима цена.
5. Независимо от параграф 1 окончателното мито не се прилага върху внос на стоки, разрешени за свободно разпространение съгласно условията на член 2.
6. Ако не е определено друго условие, се прилагат валидните разпоредби по отношение на митата.
Член 2
1. Вносът се освобождава от изравнителните мита, наложени съгласно член 1, при условие че тези стоки са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Общността от дружествата, посочени в параграф 3, обявени по съответния допълнителен тарифен код, и че са изпълнени условията на параграф 2.
2. Ако е представена молба за митническо освобождаване на стоките, освобождаването от мито се извършва чрез представяне на валидна фактура по доброволната гаранция в конкретната митническа служба на държавата-членка, издадена от изнасящите производители, споменати в параграф 3, и съдържаща основните елементи, изброени в приложението към настоящия регламент. Освен това освобождаването от мито става при условие, че декларираните и представени пред митницата стоки отговарят точно на описаните във фактурата по доброволната гаранция.
3. Вносът, придружен от фактура по доброволната гаранция се декларира под следния допълнителен тарифен код:
Дружество
Страна
Допълнителен тарифен код
Reliance Industries Limited
Индия
A181
Pearl Engineering Polymers Limited
Индия
A182
Член 3
Сумите, обезпечени с временното изравнително мито по Регламент (ЕО) № 1741/2000 за внос на конкретния полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия и Тайланд, се събират окончателно до размера на наложените окончателни мита. Обезпечените суми над окончателния размер на изравнителните мита се освобождават.
Член 4
Процедурата срещу субсидиране по отношение на вноса на конкретния полиетилентерефталат с произход от Индонезия, Република Корея и Тайван се прекратява.
Член 5
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито съгласно Регламент (ЕО) № 1741/2000 на вноса на конкретния полиетилентерефталат с произход от Тайван се освобождават.
Член 6
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 ноември 2000 година.
Regolamento (CE) n. 2603/2000 del Consiglio
del 27 novembre 2000
che istituisce un dazio compensativo definitivo e stabilisce la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia e che chiude il procedimento antisovvenzioni relativo alle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell'Indonesia, della Repubblica di Corea e di Taiwan
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 2026/97 del Consiglio, del 6 ottobre 1997, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea(1), in particolare gli articoli 14 e 15,
vista la proposta presentata dalla Commissione, sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. MISURE PROVVISORIE
(1) Con il regolamento (CE) n. 1741/2000(2) ("regolamento provvisorio"), la Commissione ha istituito dazi compensativi provvisori sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell'India, della Malaysia, di Taiwan e della Thailandia.
(2) A seguito della parallela inchiesta antidumping, con il regolamento (CE) n. 1742/2000 della Commissione(3), sono stati istituiti dazi antidumping provvisori sulle importazioni nella Comunità di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell'India, dell'Indonesia, della Malaysia, della Repubblica di Corea, di Taiwan e della Thailandia.
(3) Si rammenta che l'inchiesta relativa alle sovvenzioni e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso fra il 1o ottobre 1998 e il 30 settembre 1999 ("periodo dell'inchiesta"). L'analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 1996 e la fine del periodo dell'inchiesta ("periodo in esame").
B. FASE SUCCESSIVA DEL PROCEDIMENTO
(4) Dopo la comunicazione dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali era stata decisa l'istituzione di misure provvisorie, diverse parti interessate hanno presentato le proprie osservazioni per iscritto. In conformità dell'articolo 11, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 2026/97 ("regolamento di base"), a tutte le parti interessate che ne avevano fatto richiesta è stata data la possibilità di essere sentite dalla Commissione.
(5) La Commissione ha continuato a raccogliere e verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive.
(6) Tutte le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l'imposizione di dazi compensativi definitivi e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori.
È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative alla comunicazione.
(7) Le osservazioni verbali e scritte presentate dalle parti sono state analizzate e, se del caso, sono state tenute in considerazione ai fini delle conclusioni definitive.
(8) Dopo un riesame delle risultanze provvisorie, effettuato sulla base delle informazioni raccolte successivamente, si conclude che è opportuno confermare le principali risultanze esposte nel regolamento provvisorio.
C. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(9) Nel regolamento provvisorio, il prodotto in esame è definito polietilentereftalato (PET) avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g, in conformità della norma DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, classificabile ai codici NC 39076020 e ex 3907 60 80 (Codice Taric 3907608010). Poiché in merito a tale definizione non sono pervenute nuove osservazioni, le risultanze provvisorie relative al prodotto in esame sono confermate.
2. Prodotto simile
(10) Al considerando 16 del regolamento provvisorio, è stato rilevato che il PET prodotto dall'industria comunitaria e venduto sul mercato comunitario e quello prodotto nei paesi interessati e esportato nella Comunità erano prodotti simili, in quanto i diversi tipi di PET esistenti presentavano le medesime caratteristiche fisiche e tecniche di base e avevano le stesse applicazioni. Poiché a tale proposito non sono state presentate nuove prove, in relazione al prodotto simile sono confermate le risultanze provvisorie.
D. SOVVENZIONI
(11) Le risultanze elaborate nel regolamento provvisorio in relazione alle sovvenzioni compensabili ottenute dai produttori esportatori sono confermate in via definitiva, tranne per i casi in cui dal presente documento emerga esplicita indicazione contraria.
I. INDIA
Questioni di carattere generale
1. Apertura
(12) Il governo indiano asserisce che la Commissione ha avviato questa inchiesta in violazione dell'articolo 10 del regolamento di base e dell'articolo 11, paragrafo 2 dell'accordo dell'OMC sulle sovvenzioni e sulle misure compensative ("accordo sulle sovvenzioni"). Secondo questo governo, le informazioni contenute nella denuncia in relazione alle sovvenzioni e al pregiudizio erano imprecise e incomplete e non costituivano una prova sufficiente per avviare il procedimento.
(13) In risposta a tale obiezione, è stato rilevato che la denuncia conteneva prove sufficienti dell'esistenza di sovvenzioni e di pregiudizio ai sensi dell'articolo 10, paragrafo 2, del regolamento di base e dell'articolo 11, paragrafo 2 dell'accordo sulle sovvenzioni. La denuncia conteneva tutte le informazioni di cui il denunziante poteva disporre riguardo all'esistenza di sovvenzioni, pregiudizio e nesso di causalità. Per quanto attiene alle sovvenzioni, occorre anche ricordare che la maggior parte dei programmi disponibili in India sono già stati esaminati e sottoposti a misure compensative in precedenti inchieste che hanno riguardato importazioni originarie dell'India (es. pellicole di PET, prodotti piatti di acciai laminati ecc.). L'esattezza e l'adeguatezza degli elementi di prova contenuti nella denuncia sono state esaminate dalla Commissione in conformità dell'articolo 10, paragrafo 3, del regolamento di base e sono state ritenute sufficienti per giustificare l'apertura di un'inchiesta. Pertanto, l'obiezione non è accolta.
2. Avviso di apertura
(14) Il governo dell'India sostiene che l'avviso di apertura(4) non soddisfaceva i criteri dell'articolo 22, paragrafo 2 dell'accordo sulle sovvenzioni poiché non conteneva né le informazioni in base alle quali era stata denunciata l'esistenza di sovvenzioni, né una sintesi dei fattori su cui era stata basata la denuncia di pregiudizio.
(15) L'articolo 22, paragrafo 2 dell'accordo sulle sovvenzioni dispone che un avviso pubblico di inchiesta contenga informazioni adeguate, tra cui una descrizione delle pratiche di sovvenzionamento e una sintesi dei fattori su cui è basata la denuncia di pregiudizio. Per quanto attiene alla denuncia di sovvenzioni, nell'avviso di apertura si legge: "È stato affermato che i produttori indiani del prodotto in questione hanno beneficiato di numerose sovvenzioni concesse dal loro governo. Tali sovvenzioni consistono in esenzioni dall'imposta sul reddito, esenzioni dal pagamento di dazi sulle importazioni di materie prime e di beni strumentali nonché benefici concessi alle aziende orientate verso l'esportazione e a quelle situate in zone di trasformazione per l'esportazione." e "È stato affermato che tali agevolazioni sono sovvenzioni in quanto comportano un contributo finanziario del governo indiano e pertanto conferiscono un vantaggio ai beneficiari, vale a dire agli esportatori di polietilentereftalato. Si afferma che tali sovvenzioni dipendono dall'andamento delle esportazioni e sono pertanto specifiche e compensabili". In merito alla denuncia di pregiudizio, l'avviso di apertura riferisce che "Il denunciante ha presentato prove del fatto che le importazioni del prodotto in questione provenienti da India, Indonesia, Malaysia, Repubblica di Corea, Taiwan e Thailandia sono globalmente aumentate in termini assoluti e di quota di mercato." e inoltre che "Ha affermato che il volume e i prezzi del prodotto importato hanno avuto un impatto negativo sulla quota di mercato e sui prezzi applicati dai produttori comunitari provocando, insieme ad altre conseguenze, notevoli effetti negativi sulle prestazioni globali e sulla situazione finanziaria dell'industria comunitaria".
Il testo citato costituisce un'adeguata sintesi delle denunce relative alle sovvenzioni e al pregiudizio.
Sovvenzioni
1. Credito di dazi d'importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB)
a) DEPB pre-esportazione
(16) Il governo indiano sostiene che il DEPB pre-esportazione è stato abolito il 1o aprile 2000. Pertanto, non dovrebbero essere istituiti dazi compensativi a carico di tale programma poiché l'imposizione di tali dazi contravverrebbe all'articolo 15 del regolamento di base.
(17) Dopo la comunicazione delle risultanze provvisorie, il governo indiano ha presentato prove del fatto che tale programma è giunto effettivamente a scadenza e non conferirà più vantaggi ai produttori esportatori indiani. Pertanto questa richiesta è accolta e i vantaggi in questione sono esclusi dal calcolo delle aliquote di sovvenzione. Poiché tale programma non è più compensabile, non è necessario esaminare altre osservazioni presentate a questo proposito dalle parti interessate.
b) DEPB post-esportazione
(18) Il governo indiano afferma che la Commissione ha commesso un palese errore giudicando la compensabilità di questo sistema. Più precisamente, la Commissione avrebbe erroneamente concluso che il governo dell'India non dispone di un meccanismo di verifica dei fattori che sono immessi e consumati nel processo produttivo, mentre questo meccanismo è di fatto operante. Il governo indiano afferma inoltre che la valutazione della Commissione relativa ai vantaggi ottenuti a titolo di tale sistema non è esatta, poiché solo la restituzione eccessiva del dazio poteva essere considerata una sovvenzione, ai sensi dell'articolo 2 del regolamento di base.
(19) Per stabilire se il DEPB post-esportazione costituisse una sovvenzione compensabile e, in caso affermativo, per calcolare l'entità del beneficio, la Commissione ha utilizzato il seguente metodo. Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), si conclude che questo sistema comporta un contributo finanziario da parte del governo indiano, in quanto non vengono riscosse entrate (cioè i dazi sulle importazioni) altrimenti dovute. Esso rappresenta ugualmente un vantaggio per il beneficiario in quanto i produttori esportatori non hanno dovuto pagare i normali dazi all'importazione.
(20) Tuttavia, l'articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii) del regolamento di base prevede un'eccezione a questa norma generale nei casi, tra l'altro, dei sistemi di restituzione e di restituzione sostitutiva strettamente conformi alle disposizioni dell'allegato I, punto i, dell'allegato II (definizione e norme per la restituzione del dazio) e dell'allegato III (definizione e norme per la restituzione daziaria sostitutiva).
(21) Dall'analisi è emerso che il DEPB post-esportazione non è un sistema di restituzione né un sistema di restituzione sostitutiva. Il sistema analizzato non prevede l'obbligo automatico di importare solo merci utilizzate per la produzione delle merci esportate (allegato II del regolamento di base). Inoltre, non esiste un meccanismo di verifica che accerti l'effettivo consumo delle importazioni nel processo produttivo. Non si tratta neanche di un sistema di restituzione sostitutiva poiché non è necessario che le merci siano in quantità uguale e di caratteristiche identiche a quelle di provenienza nazionale usate per produzioni destinate all'esportazione (allegato III del regolamento di base). Infine, i produttori esportatori possono usufruire dei vantaggi del DEPB indipendentemente dal fatto che in assoluto essi importino fattori produttivi. Gli esportatori accedono al vantaggio semplicemente effettuando esportazioni di merci, senza bisogno di dimostrare l'effettiva importazione di fattori produttivi; perciò, i produttori esportatori che acquistano la totalità dei loro fattori produttivi localmente e che non importano merci utilizzabili come fattori produttivi possono comunque accedere ai benefici del DEPB. Pertanto, il DEPB post-esportazione non è conforme a nessuna delle disposizioni degli allegati I-III. Poiché quindi questa eccezione alla definizione di sovvenzione dell'articolo 2 non si applica, il beneficio compensabile è costituito dalla remissione dell'importo totale dei dazi normalmente dovuti su tutte le importazioni.
(22) Ne consegue chiaramente che la remissione eccessiva dei dazi all'importazione costituisce la base di calcolo dell'importo del vantaggio soltanto nel caso di regimi di restituzione autentica o di restituzione sostitutiva. Poiché è stato stabilito che il DEPB post-esportazione non rientra in una di queste due categorie, il vantaggio consiste nella remissione totale dei dazi all'importazione e non in una presunta remissione eccessiva.
(23) Per quanto attiene al meccanismo di verifica, la questione si porrebbe qualora il DEPB post-esportazione potesse essere considerato un sistema di restituzione o di restituzione sostitutiva. Poiché è stato stabilito che il DEPB post-esportazione non è un sistema di restituzione o di restituzione sostitutiva ai sensi degli allegati II e III del regolamento di base, non è necessario effettuare ulteriori esami. Anche se il DEPB rispondesse ai criteri degli allegati II e III, si giungerebbe alla conclusione che non esiste un valido meccanismo di verifica. Le "input/output norms" sono un elenco dei possibili elementi, con le relative quantità, che possono essere utilizzati nel processo produttivo. Tuttavia esse non costituiscono un meccanismo di verifica ai sensi dell'allegato II, paragrafo 5, del regolamento di base. Tali norme non prevedono una verifica dei fattori produttivi effettivamente utilizzati nel processo di produzione, né prevedono un meccanismo di verifica che accerti se tali fattori siano effettivamente stati importati.
(24) Per queste ragioni, la richiesta non può essere accettata e, in relazione alla compensabilità di questo sistema e al calcolo del vantaggio, sono confermate le risultanze provvisorie.
2. Zone di trasformazione per l'esportazione (EPZ)/Unità orientate all'esportazione (EOU)
(25) Un produttore esportatore e il governo indiano hanno affermato che i benefici ottenuti a titolo del programma EOU non dovrebbero essere considerati sovvenzioni, poiché tale programma concede l'esenzione dalle accise e dai dazi solo per le quantità di fattori utilizzati per la realizzazione del prodotto finito esportato. Secondo quanto asserito, il programma rappresenta un sistema di restituzione conforme alle condizioni stabilite nell'allegato I, punto i) e nell'allegato II del regolamento di base.
(26) Gli esportatori indiani con sede in una EOU sono due. Lasciando impregiudicata la questione se questo programma costituisca o meno un sistema di restituzione ai sensi delle disposizioni del regolamento di base, la Commissione, dopo ulteriori esami, riconosce che per nessuna delle due società interessate esiste di fatto una remissione eccessiva del dazio. Di conseguenza, nella presente inchiesta, per queste società l'esenzione dai dazi sulla materia prima non formerà oggetto di misure compensative.
(27) Gli importi delle sovvenzioni per le due società con sede in EPZ/EOU sono pertanto stati limitati all'esenzione dai dazi doganali sulle importazioni di beni capitali e sono stati ridotti rispettivamente allo 0,37 % e al 4,43 %.
3. Esenzione totale o parziale dal dazio d'importazione sui beni capitali (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS)
(28) Il governo indiano ha rilevato che i beneficiari del sistema EPCGS non hanno alcun obbligo di esportare la totalità dei prodotti fabbricati con i beni capitali e che i titolari della licenza sono liberi di vendere parte della produzione sul mercato interno. Il governo indiano ha affermato che pertanto il vantaggio conferito a titolo di questo sistema dovrebbe essere ripartito sulla totalità della produzione.
(29) In risposta a tale intervento, occorre sottolineare che, come esposto al considerando 52 del regolamento provvisorio, le società sono autorizzate a importare beni capitali a dazio nullo o ridotto, a seconda dei livelli di esportazione che si impegnano a realizzare. Pertanto il sistema è condizionato, di diritto, all'andamento delle esportazioni poiché non è possibile ottenere benefici senza un impegno ad esportare merci. Per questo motivo, esso è ritenuto specifico ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 4, lettera a) del regolamento di base. Dal momento che tale sovvenzione è una sovvenzione all'esportazione, si considera che solo le vendite all'esportazione ne traggano vantaggio. In conclusione, la ripartizione deve essere effettuata sul totale delle vendite all'esportazione.
(30) Poiché successivamente alla comunicazione delle risultanze provvisorie non sono pervenute altre osservazioni riguardo a questo sistema, sono confermate le risultanze provvisorie esposte ai considerando 50-57 del regolamento provvisorio.
4. Importo delle sovvenzioni compensabili
(31) Tutte le sovvenzioni esaminate sono state identificate come sovvenzioni all'esportazione. Per i produttori esportatori soggetti all'inchiesta, l'importo ad valorem delle sovvenzioni all'esportazione compensabili è il seguente:
SPAZIO PER TABELLA
(32) La media ponderata del margine di sovvenzione a livello nazionale per tutti i produttori esportatori soggetti all'inchiesta, che rappresentano il 90 % delle esportazioni nella Comunità del prodotto in esame originario dell'India è superiore al margine de minimis applicabile per questo paese, che è del 3 %.
(33) Dato il notevole livello di collaborazione, per determinare l'aliquota residua per le società che non hanno collaborato all'inchiesta è stata utilizzata l'aliquota del margine di sovvenzione più elevato accertato per un'impresa che ha collaborato, pari all'8,23 %.
II. INDONESIA
(34) Poiché non sono pervenute osservazioni di rilievo a seguito della comunicazione delle risultanze provvisorie, viene confermata la conclusione secondo cui il margine di sovvenzione per l'Indonesia deve essere considerato trascurabile e sono confermate le risultanze esposte al considerando 78 del regolamento provvisorio. È pertanto opportuno chiudere il procedimento relativo all'Indonesia.
III. COREA
(35) Poiché non sono pervenute osservazioni a seguito della comunicazione delle risultanze provvisorie, viene confermata la conclusione secondo cui il margine di sovvenzione per la Corea deve essere considerato trascurabile e sono confermate le risultanze esposte al considerando 79 del regolamento provvisorio. È pertanto opportuno chiudere il procedimento relativo alla Corea.
IV. MALAYSIA
1. Introduzione
(36) Nel regolamento provvisorio, al considerando 132, il vantaggio derivante dallo status di industria pioniera è stato erroneamente classificato come sovvenzione all'esportazione. Tuttavia, sono confermate le risultanze riportate ai considerando 93-95 relative alla compensabilità del sistema in quanto sovvenzione specifica interna. Ciò implicherebbe che l'importo della sovvenzione rilevato non può più essere compensato mediante il dazio antidumping.
(37) Poiché non sono pervenute ulteriori osservazioni a seguito della comunicazione delle risultanze provvisorie, sono confermate le risultanze provvisorie esposte ai considerando 80-133 del regolamento provvisorio, con l'eccezione della correzione di alcuni errori di calcolo.
2. Importo delle sovvenzioni compensabili
(38) Per i produttori esportatori soggetti all'inchiesta, l'importo ad valorem delle sovvenzioni compensabili, conformemente alle disposizioni del regolamento di base, è il seguente:
SPAZIO PER TABELLA
(39) La media ponderata del margine di sovvenzione a livello nazionale per tutti i produttori esportatori soggetti all'inchiesta, che rappresentano il 90 % delle esportazioni nella Comunità del prodotto in esame originario della Malaysia, è superiore al margine de minimis applicabile per questo paese, che è del 2 %.
V. TAIWAN
(40) Una società ha sostenuto che la Commissione aveva commesso un errore di calcolo nel determinare i vantaggi ottenuti dalla stessa società a titolo del sistema di esenzione dai dazi all'importazione per i macchinari. I vantaggi ottenuti a titolo di questo sistema sono stati nuovamente calcolati ed è stata riscontrata la presenza di un errore. Tale errore è stato rettificato ed il vantaggio a titolo di questo sistema si è ridotto dall'1,92 % allo 0,27 %.
(41) Successivamente la Commissione ha esaminato attentamente l'intera pratica relativa a Taiwan, controllando, tra l'altro, i calcoli riguardanti tutti e quattro i produttori esportatori, al fine di valutare l'impatto di questa rettifica per la determinazione del margine di sovvenzione a livello nazionale.
(42) È stato stabilito che, a seguito della riduzione del margine di sovvenzione per la società in questione, il margine nazionale si è ridotto allo 0,94 %, andando al di sotto della soglia de minimis che per questo paese è dell'1 %. È pertanto opportuno chiudere l'inchiesta relativa alle importazioni originarie di Taiwan.
VI. THAILANDIA
1. Considerazioni di carattere generale
(43) Nella fase provvisoria, è emerso che, nonostante una zona della Thailandia (la zona 3) sia un'area geografica contigua chiaramente delimitata che rientra nella definizione di regione svantaggiata a norma dell'articolo 4, paragrafo 3, del regolamento di base, i vantaggi dei diversi sistemi di sovvenzione all'esportazione presentano carattere di specificità settoriale poiché l'accesso ai programmi è limitato a determinate industrie. Secondo il governo thailandese, i programmi sono accessibili ad una vasta gamma di industrie e sono pertanto generalmente accessibili.
(44) È stato riscontrato che il governo thailandese ha elaborato un elenco ristretto delle attività ammissibili alla promozione degli investimenti e ciò, per definizione, limita l'accesso alle sovvenzioni, dal momento che le società che fabbricano prodotti che non usufruiscono della promozione, non sono ammissibili ai vantaggi conferiti a titolo della legge per la promozione degli investimenti. L'elenco deve inoltre essere considerato un elenco positivo, che definisce in modo specifico determinati prodotti, i cui produttori sono favoriti rispetto agli altri. Il fatto che i vantaggi a titolo della legge per la promozione degli investimenti siano disponibili per 200 prodotti differenti è irrilevante, poiché le società che non fabbricano questi prodotti sono escluse da qualunque vantaggio. Pertanto, si confermano le risultanze provvisorie relative alla specificità.
(45) Ai considerando 193 e 196 del regolamento provvisorio è emerso che i progetti che presentano domanda per gli incentivi della Commissione per gli investimenti devono soddisfare il criterio del 20 % di valore aggiunto. In via provvisoria è stato rilevato che questa condizione incoraggia le imprese all'uso preferenziale di merci nazionali rispetto ai prodotti importati ed è di conseguenza specifica, ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 4, lettera b) del regolamento di base.
(46) Dopo la comunicazione delle risultanze provvisorie, il governo thailandese ha presentato elementi di prova a sostegno del fatto che il criterio del valore aggiunto non obbliga i produttori di PET ad usare fattori di produzione nazionali piuttosto che fattori importati. Gli elementi presentati dal governo thailandese provano che il criterio del valore aggiunto può essere soddisfatto anche se per la fabbricazione del prodotto finito vengono impiegate esclusivamente materie prime importate. Pertanto, per il prodotto oggetto dell'inchiesta, questo programma non è condizionato all'utilizzo preferenziale di merci nazionali rispetto a merci importate ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 4, lettera b) del regolamento di base.
2. Esenzione dall'imposta sul reddito delle società
(47) Il produttore esportatore afferma di aver optato per la compensazione degli attuali profitti imponibili mediante le proprie perdite nette accumulate nell'anno precedente, piuttosto che per l'uso dell'esenzione dall'imposta sul reddito delle società e che, di conseguenza, durante il periodo dell'inchiesta non aveva ottenuto alcun vantaggio.
(48) È stato appurato che una società che beneficia dell'esenzione dall'imposta sul reddito e che al tempo stesso può compensare, ai sensi delle normali disposizioni fiscali, i propri profitti con le perdite riportate, ha la scelta di optare per una delle due possibilità. Ciò è stato confermato dal ministero delle Finanze e dalla Commissione thailandese per gli investimenti. Nella fattispecie è stato rilevato che il produttore esportatore ha utilizzato l'esenzione dall'imposta sul reddito di società poiché i profitti imponibili non sono stati compensati con le perdite nette accumulate. In effetti, nell'ultimo esercizio finanziario, le perdite nette accumulate sono aumentate (da 1655089790 Baht a 1704894309 Baht). Se il produttore esportatore avesse deciso di compensare i propri profitti con le perdite nette accumulate, non avrebbe completato la sezione del reddito non imponibile, riservata ai redditi che beneficiano dell'esenzione concessa dalla Commissione per gli investimenti. Inoltre, nella causa riguardante l'aviazione civile canadese(5), l'organismo di appello dell'OMC ha stabilito, che per determinare se un contributo finanziario ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 1, lettera a), punto i), dell'accordo sulle sovvenzioni conferisca un "beneficio", cioè un vantaggio, è necessario determinare se tale contributo finanziario pone il beneficiario in una situazione più vantaggiosa di quella in cui si sarebbe trovato in assenza del contributo finanziario. Come affermato sopra, grazie all'uso dell'esenzione dall'imposta sul reddito delle società, il produttore esportatore si trova in una situazione più vantaggiosa, avendo potuto riportare per un uso futuro una maggiore quantità di perdite accumulate. Dal momento che il produttore esportatore ha utilizzato l'esenzione dall'imposta sul reddito ottenendo un beneficio, la richiesta non può essere accolta.
3. Esenzione dai dazi all'importazione sui macchinari
(49) Poiché riguardo a questo sistema non sono pervenute osservazioni, sono confermate le risultanze provvisorie esposte ai considerando 202-208 del regolamento provvisorio.
4. Importo delle sovvenzioni compensabili
(50) Sulla base delle osservazioni pervenute dopo la comunicazione delle risultanze provvisorie, per il produttore esportatore soggetto all'inchiesta l'importo ad valorem delle sovvenzioni all'esportazione compensabili, conformemente alle disposizioni del regolamento di base, è determinato alla seguente aliquota:
SPAZIO PER TABELLA
(51) Poiché il produttore esportatore soggetto all'inchiesta ha rappresentato praticamente la globalità delle importazioni nella Comunità del prodotto in esame originario della Thailandia, la media ponderata del margine di sovvenzione a livello nazionale è notevolmente superiore al margine di sovvenzione de minimis applicabile, che è del 2 %.
E. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA COMUNITARIA
(52) Non essendo pervenute nuove informazioni in merito alla definizione dell'industria comunitaria, sono confermate le risultanze esposte ai considerando 226-231 del regolamento provvisorio.
F. PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(53) Alcune delle parti interessate hanno chiesto spiegazioni sul fatto che i dati presentati dall'industria comunitaria fossero stati utilizzati solo per il periodo che va dal 1996 in poi, mentre l'osservazione degli sviluppi del mercato per il periodo precedente era stata basata su informazioni provenienti da ricerche di mercato indipendenti.
(54) La Commissione ha ritenuto che i dati presentati dall'industria comunitaria per l'anno 1995 non potessero essere utilizzati a causa della scissione di Kodak e Eastman nel 1995 e della ristrutturazione delle attività della Shell. Né la Shell, né la Eastman hanno potuto fornire dati completi per quell'anno.
(55) La Commissione ha tuttavia ritenuto essenziale fornire un prospetto della situazione di penuria che nel 1995 ha caratterizzato il mercato comunitario, a causa dell'incidenza di tale fenomeno tanto sui prezzi quanto sulla redditività dell'industria comunitaria. In tale ottica, l'uso di informazioni provenienti da ricerche di mercato indipendenti è stato ritenuto uno strumento valido per ottenere i dati di base necessari alla valutazione della situazione dell'industria comunitaria durante il periodo in esame, come spiegato al considerando 236.
2. Consumo
(56) Non essendo pervenute nuove informazioni che contestino il contenuto, sono confermate le risultanze relative al consumo del prodotto in esame nella Comunità esposte ai considerando 239 e 240 del regolamento provvisorio.
3. Importazioni dai paesi interessati
Importazioni originarie della Corea, dell'Indonesia e di Taiwan
(57) Le risultanze esposte al considerando 242 del regolamento provvisorio riguardo ai margini di sovvenzione de minimis per le importazioni originarie della Corea e dell'Indonesia sono confermate. Entrambi i paesi sono pertanto esclusi dalla valutazione del pregiudizio.
(58) In considerazione delle nuove risultanze sopra riportate, i margini di sovvenzione rilevati per le importazioni originarie di Taiwan sono ora de minimis e, pertanto, tali importazioni non sono prese in considerazione per la valutazione del pregiudizio.
Importazioni originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia
a) Cumulo
(59) Il governo thailandese ha sostenuto che le importazioni originarie del suo paese non avrebbero dovuto essere valutate cumulativamente con le altre importazioni in esame perché, dei tre paesi considerati, le importazioni originarie della Thailandia detenevano la quota di mercato più piccola e i loro prezzi non erano inferiori a quelli dell'industria comunitaria, dimostrando così che gli esportatori thailandesi non avevano lo stesso comportamento degli esportatori degli altri paesi. Questi elementi non sono stati ritenuti nuovi, pertanto la richiesta è stata respinta ed è stata confermata l'opportunità di valutare le importazioni originarie della Thailandia cumulativamente con le importazioni originarie dell'India e della Malaysia.
(60) I governi dell'India e della Malaysia hanno chiesto che fossero cumulate solo le importazioni originarie dei loro paesi oggetto di sovvenzioni. Poiché è stato stabilito che la media ponderata nazionale dei margini di sovvenzione per tutte le importazioni originarie dell'India e della Malaysia soggette all'inchiesta era superiore ai margini de minimis applicabili per le sovvenzioni, occorre che siano prese in considerazione tutte le esportazioni di questi paesi nella Comunità. La richiesta è dunque stata respinta e si è concluso che tutte le importazioni originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia devono essere cumulate al fine di valutare il pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
b) Volume delle importazioni
(61) Come risulta dalla seguente tabella, il volume delle importazioni originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia è vertiginosamente aumentato tra il 1996 e il periodo dell'inchiesta (un incremento pari a 7 volte) e ha raggiunto un livello di 123563 t.
SPAZIO PER TABELLA
(62) Dopo che tra il 1996 e il 1998 le importazioni hanno registrato una rapidissima crescita, più che raddoppiando il proprio volume ogni anno, tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta tale crescita si è stabilizzata. Occorre tuttavia notare che, pur ad un ritmo più contenuto, le importazioni hanno continuato ad incrementarsi, nonostante gli sforzi compiuti dall'industria comunitaria per rispondere alla concorrenza dei prezzi praticata dalle importazioni sovvenzionate e riguadagnare quote di mercato.
c) Quote di mercato
(63) La quota di mercato delle importazioni in questione ha registrato il seguente andamento:
SPAZIO PER TABELLA
(64) Nel periodo dell'inchiesta, la quota di mercato delle importazioni originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia ha raggiunto il 9,2 %. Il dato è più di quattro volte superiore al livello raggiunto nel 1996, anno di inizio del periodo in esame. Tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta, la quota di mercato di queste importazioni si è stabilizzata a seguito del rallentamento della crescita dei volumi di importazione descritta sopra.
d) Prezzi delle importazioni
(65) I prezzi delle importazioni in questione originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia si sono ridotti del 34 % nel periodo compreso tra il 1996 e il periodo dell'inchiesta. Su base annua, tale riduzione è stata del 16 % tra il 1996 e il 1997, del 5 % tra il 1997 e il 1998 e del 13 % tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. In media, durante il periodo dell'inchiesta, il prezzo cif dazio non corrisposto per il prodotto in questione originario dei suddetti paesi era di 516 EUR/t. Nel corso dell'inchiesta è stato confermato che numerosi esportatori operavano in perdita sul mercato comunitario, seguendo quindi una politica dei prezzi aggressiva nei confronti di tale mercato.
e) Sottoquotazione dei prezzi
(66) La sottoquotazione dei prezzi da parte delle importazioni sovvenzionate è stata calcolata dettagliatamente al considerando 254 del regolamento provvisorio e si conferma come segue:
SPAZIO PER TABELLA
(67) In mancanza di osservazioni e nuove informazioni provenienti dalle parti interessate che forniscano indicazioni contrarie, riguardo alla sottoquotazione sono confermate le risultanze esposte al considerando 254 del regolamento provvisorio. Si sottolinea in particolare che il fatto che i tassi medi di sottoquotazione fossero così bassi è dovuto al blocco dei prezzi causato dal comportamento dei produttori esportatori dei paesi interessati, che, sul mercato comunitario vendevano a prezzi non solo sovvenzionati, ma anche inferiori ai costi.
4. Incidenza delle modifiche sulla valutazione del pregiudizio e del nesso di causalità
(68) Si noti che l'esclusione delle importazioni originarie di Taiwan dall'analisi del pregiudizio non modifica l'andamento stabilito nel regolamento provvisorio per le importazioni in questione. Si conclude pertanto che le risultanze elaborate nel regolamento provvisorio in relazione all'impatto delle importazioni in questione sulla situazione dell'industria comunitaria e al nesso di causalità non sono modificate dall'aggiornamento delle informazioni soprariportato.
5. Situazione dell'industria comunitaria
(69) Conformemente all'articolo 8, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di sovvenzioni sull'industria comunitaria ha compreso una valutazione di tutti i fattori e indicatori economici pertinenti in rapporto con la situazione dell'industria.
L'esame ha incluso tutti i fattori specificamente elencati all'articolo 8, paragrafo 5, del regolamento di base. Tuttavia, alcuni fattori non vengono presentati in modo dettagliato poiché si è rilevato che essi non hanno pertinenza con la valutazione della situazione dell'industria comunitaria nel corso dell'inchiesta (salari e scorte, vedi appresso). Per quanto attiene all'incidenza dell'entità dell'importo delle sovvenzioni compensabili sull'industria comunitaria, in considerazione del volume e dei prezzi delle importazioni originarie dei paesi in questione, tale incidenza non può considerarsi trascurabile.
Fattori esaminati nel regolamento provvisorio
- Investimenti:
(70) È stato rilevato che alcuni investimenti effettuati da un produttore comunitario che ha collaborato non sono stati tenuti in considerazione nella fase provvisoria. Dopo l'inserimento di tali dati, l'andamento precedentemente stabilito per la situazione degli investimenti resta invariato.
Alcune delle parti interessate hanno asserito che l'entità degli investimenti realizzati nel 1998 dall'industria comunitaria mostra che quest'ultima godeva di una buona salute finanziaria. Altri hanno asserito che se nel periodo dell'inchiesta il livello degli investimenti era basso, ciò era dovuto alle perdite registrate dall'industria comunitaria negli anni precedenti e alle importazioni oggetto di sovvenzioni effettuate durante il periodo dell'inchiesta.
A tale proposito, l'inchiesta ha mostrato chiaramente che le spese per gli investimenti fatte nel 1997, nel 1998 e nel periodo dell'inchiesta sono state in gran parte frutto di decisioni adottate nel 1995, quando le prospettive per il settore del PET erano buone (le perdite subite nel 1996 erano state viste come una situazione temporanea). In industrie di questo tipo, è più corretto esaminare i programmi di investimento che non i periodi di tempo in cui gli investimenti vengono effettivamente realizzati. Come affermato al considerando 264 del regolamento provvisorio, si conferma che, a seguito dell'ulteriore deterioramento della sua situazione finanziaria causato da sovvenzioni pregiudizievoli durante il periodo dell'inchiesta, l'industria comunitaria non ha pianificato espansioni di capacità significative.
- Salari e scorte:
Sono stati esaminati anche i salari e le scorte. Tuttavia, i salari non sono stati considerati un fattore determinante, poiché rappresentano una piccola quota del totale dei costi e si sono mantenuti stabili nel corso del periodo in esame. Per quanto attiene alle scorte, data la natura stagionale del mercato del PET, si è rilevato che i livelli delle scorte variano notevolmente nel corso dell'anno e non sono stati ritenuti un elemento significativo per l'analisi del pregiudizio.
- Crescita:
Per quanto il regolamento provvisorio non lo riporti esplicitamente, la Commissione nel quadro dell'analisi della quota di mercato ha anche esaminato la crescita, rilevando una leggera perdita per l'industria comunitaria nell'arco del periodo in esame.
Altri fattori esaminati
(71) È stata inoltre esaminata la situazione dell'industria comunitaria in relazione ai seguenti indicatori:
- Capacità di ottenere capitali:
Come già riportato nel regolamento provvisorio, il livello delle perdite subite durante il periodo dell'inchiesta è stato tale che durante il periodo stesso non è stato possibile concordare nuovi progetti di investimento. Chiaramente, la cosa non è andata a vantaggio della capacità dell'industria comunitaria di ottenere capitali in quel periodo, nonostante il previsto aumento della domanda.
- Produttività:
La produttività, in termini di tonnellate prodotte per addetto, è aumentata del 67 % tra il 1996 e il periodo dell'inchiesta e del 21 % tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. Questo rilevante aumento della produttività mostra che l'industria comunitaria ha fatto il possibile per mantenersi competitiva.
- Utile sul capitale investito:
SPAZIO PER TABELLA
Questo indicatore riflette la situazione generale dell'industria comunitaria (comprensiva della maggior parte delle attività aziendali connesse al PET). La verifica ha dimostrato che una gran parte dell'andamento negativo registrato durante il periodo dell'inchiesta è attribuibile al settore del PET. Tale indicatore è in linea con il deterioramento della redditività dell'industria comunitaria.
- Cash flow (flussi finanziari)
SPAZIO PER TABELLA
Questo indicatore riflette la situazione generale dell'industria comunitaria (comprensiva della maggior parte delle attività aziendali connesse al PET). Esso rappresenta il risultato operativo lordo di queste società, al lordo di oneri finanziari, ammortamenti e accantonamenti. La verifica ha dimostrato che una larga parte del deterioramento registrato durante il periodo dell'inchiesta è attribuibile al settore del PET.
6. Ulteriori obiezioni sollevate
a) Obiezioni di carattere generale sollevate in merito alle conclusioni della Commissione
(72) Alcune delle parti interessate hanno contestato le conclusioni della Commissione relative al pregiudizio, poiché alcuni degli indicatori di pregiudizio mostravano andamenti stabili o positivi. A tale riguardo, diverse parti interessate hanno richiamato l'attenzione sul basso livello di sottoquotazione dei prezzi, sull'incremento del volume delle vendite e sulla generale stabilità della quota di mercato. A loro parere, tali indicatori mostravano un buono stato di salute dell'industria comunitaria e che il livello dei prezzi, pur essendo molto basso, poteva essere ritenuto normale, in considerazione delle condizioni di mercato esistenti.
(73) Tale argomentazione non è stata accettata. Come chiarito nel regolamento provvisorio, l'incremento delle vendite e il recupero della quota di mercato nel periodo dell'inchiesta, dopo una perdita di 5 punti percentuali tra il 1997 e il 1998, si sono verificati quando l'industria comunitaria ha diminuito notevolmente i propri prezzi per adeguarli a quelli delle importazioni oggetto di sovvenzioni. Come risulta dal regolamento provvisorio, è stato stabilito che le importazioni sono state effettuate a prezzi sovvenzionati. A tale riguardo, il fatto che la sottoquotazione dei prezzi sia ad un livello basso è attribuibile alla depressione dei prezzi dell'industria comunitaria nel periodo dell'inchiesta. Tale depressione dei prezzi è stata provocata dalle importazioni oggetto di sovvenzioni, che in termini di volume e di quota di mercato erano consistenti e che avevano costretto l'industria comunitaria a reagire riducendo i propri prezzi.
b) Sviluppi successivi al periodo dell'inchiesta
(74) Molte delle parti interessate e dei delegati degli Stati membri hanno chiesto alla Commissione di analizzare taluni sviluppi che si sono verificati dopo il periodo dell'inchiesta e di tenerne conto. In particolare, queste parti hanno sottolineato il rapido e consistente incremento dei prezzi del PET dell'industria comunitaria rispetto all'incremento del costo delle materie prime. Secondo le parti in questione, dopo il periodo dell'inchiesta la situazione dell'industria comunitaria era notevolmente migliore e probabilmente l'industria comunitaria non subiva più un grave pregiudizio.
(75) Occorre ricordare che ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 1, del regolamento di base, le informazioni relative ad un periodo successivo al periodo d'inchiesta non sono di norma prese in considerazione. In base alla giurisprudenza della Corte, è possibile prendere in considerazione gli sviluppi successivi al periodo dell'inchiesta solo quando questi rendono l'imposizione delle misure compensative chiaramente inadeguata.
(76) La Commissione ha analizzato gli sviluppi del mercato del PET nei nove mesi successivi al periodo dell'inchiesta, cioè dal 1o ottobre 1999 al 30 giugno 2000. Ne è risultato che i prezzi delle vendite di PET effettuate dall'industria comunitaria sul mercato comunitario hanno mostrato un incremento costante. Il prezzo medio di vendita per il periodo dei nove mesi era di circa il 40 % superiore alla media rilevata nel periodo dell'inchiesta. Tale incremento è stato più rapido dell'incremento dei costi (circa 20 %) ed ha portato ad un miglioramento della situazione finanziaria dell'industria comunitaria. Ciò nonostante, in media, nell'arco dei nove mesi, per l'industria comunitaria l'utile sulle vendite era ancora negativo (- 2 %) e quindi il rendimento finanziario ancora insoddisfacente e lontano dal livello che può garantire la vitalità di questa industria.
(77) Questo radicale cambiamento nei prezzi è dovuto in larga parte all'incremento dei prezzi del petrolio greggio verificatosi a metà del 1999 e che nel giro di pochi mesi ha notevolmente inciso sui prezzi di tutti i polimeri. Occorre anche notare che si è osservato un costante incremento delle vendite e della quota di mercato dell'industria comunitaria a detrimento delle importazioni sovvenzionate. La riduzione del volume delle importazioni sovvenzionate potrebbe tuttavia essere stata causata dall'apertura di un'inchiesta antisovvenzioni. Inoltre, nel presente caso, l'andamento del tasso di cambio dollaro/euro aveva reso le importazioni in esame meno interessanti.
(78) Occorre notare che i tassi di cambio, così come il prezzo del petrolio greggio, sono estremamente variabili e i cambiamenti possono essere di carattere temporaneo. Inoltre, qualora l'inchiesta antisovvenzioni in corso venisse chiusa senza istituzione di misure, le importazioni sovvenzionate potrebbero riguadagnare rapidamente quota di mercato.
(79) In considerazione di quanto sopra, si è concluso che gli sviluppi verificatisi dopo il periodo dell'inchiesta non indicano la scomparsa del pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di sovvenzioni. Di conseguenza, l'imposizione di misure compensative non è chiaramente inadeguata.
7. Conclusione sul pregiudizio
(80) Poiché non sono pervenute ulteriori osservazioni relative al pregiudizio subito dall'industria comunitaria, sono confermate le conclusioni, esposte ai considerando 265-268 del regolamento provvisorio, secondo cui l'industria comunitaria ha subito un pregiudizio grave ai sensi dell'articolo 8 del regolamento di base.
G. NESSO DI CAUSALITÀ
(81) Diverse parti interessate hanno continuato a sostenere che la Commissione era erroneamente giunta alla conclusione secondo cui le importazioni originarie dei paesi interessati erano la causa del pregiudizio subito dall'industria comunitaria mentre, a loro parere, la situazione di questa industria e il livello dei prezzi praticati sul mercato comunitario erano dovuti ad una combinazione di altri fattori. A tale proposito, dette parti hanno insistito sugli argomenti già sollevati nella fase provvisoria (compresi il prezzo delle materie prime, la situazione di eccesso di capacità e la concorrenza tra produttori di PET).
(82) Poiché non sono pervenute ulteriori osservazioni relative alla causa del pregiudizio subito dall'industria comunitaria, sono confermate le conclusioni, esposte al considerando 290 del regolamento provvisorio, secondo cui le importazioni di PET dai paesi in questione ha causato un pregiudizio grave all'industria comunitaria.
H. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Probabili effetti dell'istituzione di misure sulle industrie a valle
a) Ulteriore fase dell'inchiesta
(83) A causa dello scarso livello di collaborazione da parte degli utilizzatori nella prima fase dell'inchiesta, la Commissione ha deciso di approfondire l'inchiesta riguardo ai probabili effetti dell'istituzione di misure sulle industrie a valle. Per questo motivo la Commissione ha inviato 90 nuovi formulari, semplificati, agli utilizzatori di PET, alcuni dei quali erano già stati contattati, ma non avevano risposto. 19 società che precedentemente non avevano collaborato hanno presentato risposte valide entro i termini stabiliti.
Le nuove società che hanno collaborato sono:
- tre trasformatori di preformati/bottiglie:
Lux PET GmbH & Co. (Lussemburgo)
Puccetti SpA (Italia)
EBP SA (Spagna)
- quattro produttori di pellicole e di fogli di PET che utilizzano il prodotto in esame:
RPC Cobelplast Montonate Srl (Italia)
Moplast SpA (Italia)
Alusuisse Thermoplastic (UK)
Klöckner Pentaplast BV (Paesi Bassi)
- quattro produttori di bibite:
L'abeille (Francia)
Pepsico Food Beverages Intl. Ltd (Italia)
Pepsico France (Francia)
Europe embouteillage Snc (Francia)
- otto produttori di acque minerali e sorgive:
Aguas Minerales Pasqual SL (Spagna)
Eycam Perrier SA (Spagna)
Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Spagna)
Italaquae SpA (Italia)
Neptune SA (Francia)
Roxane SA (Francia)
San Benedetto (Italia)
Società generale delle acque minerali arl (Italia)
In totale, i dati presentati dalle società che hanno compilato il primo o il secondo formulario hanno coperto il 26 % del consumo di PET nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta. I dati relativi ai costi, ricavati dalla combinazione di queste informazioni, sono stati considerati rappresentativi di vari sottosettori di utilizzatori, poiché si è osservato un buon livello di coerenza tra le informazioni fornite dalle singole imprese appartenenti agli stessi sottosettori.
(84) Dopo l'istituzione di misure provvisorie, sono pervenute diverse comunicazioni da parte di utilizzatori o di loro associazioni rappresentative. Dette comunicazioni contenevano prevalentemente commenti riguardo ai passati sviluppi del mercato del PET e osservazioni sull'eventuale incidenza delle misure sui settori utilizzatori. Le comunicazioni sono state inviate da:
- la Schmalbach-Lubeca, il più grande trasformatore in Europa (18 % del consumo comunitario di PET),
- l'EUPC (European plastic Converters), l'associazione europea dei trasformatori della plastica,
- l'UNESDA, un'associazione rappresentativa dei produttori di bibite,
- il gruppo Nestlé, che ha ribadito che i dati forniti per il mercato francese sono rappresentativi della globalità del suo mercato europeo. (In totale, gli acquisti europei di PET effettuati dal gruppo rappresentano circa il 9 % del consumo comunitario di PET di cui il 3 % riguarda il solo mercato francese).
Queste comunicazioni, insieme a quelle presentate dalle associazioni rappresentative dei produttori di acque (che si erano manifestati durante la prima fase dell'inchiesta), sono state tenute in considerazione e, in totale, tutte le comunicazioni rappresentano almeno la metà del mercato.
b) Descrizione dei settori degli utilizzatori
(85) Dall'analisi di tutte le informazioni pervenute è emerso che il settore degli utilizzatori, che precedentemente si riteneva suddivisibile in 3 gruppi (produttori di preformati, produttori di acque e produttori integrati di bibite), è più esattamente composto di due gruppi:
- i trasformatori, che comprendono i fabbricanti di preformati e di bottiglie e i produttori di fogli. Tali utilizzatori svolgono una semplice attività di trasformazione; pertanto, il costo del PET è in assoluto il loro principale elemento di costo. I fabbricanti di bottiglie e di preformati vendono la maggior parte della propria produzione ad imprese di imbottigliamento di bibite. I produttori di fogli, che rappresentano solo una piccola parte del settore di trasformazione, vendono a diversi tipi di industrie che utilizzano i fogli principalmente per il confezionamento delle merci.
- Le imprese di imbottigliamento di bibite, comprese l'acqua, le bibite con o senza aggiunta di anidride carbonica, il latte, i succhi di frutta ecc. La suddivisione di questo gruppo di utilizzatori tra produttori di acque e produttori di bibite non è appropriata poiché in molti casi lo stesso fabbricante imbottiglia tanto acqua quanto bibite. È invece più appropriato operare una distinzione tra le diverse bibite che essi producono poiché, in termini relativi, la percentuale rappresentata dal PET nei costi di produzione dipende dal costo intrinseco delle bibite (per le acque gassate o i succhi di frutta occorrono mezzi di produzione più costosi che per le semplici acque). In ogni caso, il PET resta un elemento di costo di notevole rilievo e i problemi che si presentano alle imprese di imbottigliamento in relazione alle forniture di PET sono simili indipendentemente dal prodotto imbottigliato.
(86) Si noti che esiste un legame operativo molto stretto tra i trasformatori (ad eccezione dei produttori di fogli) e le imprese di imbottigliamento.
- Le imprese di imbottigliamento assorbono la quasi totalità della produzione dei trasformatori.
- Ciascun trasformatore ha un numero molto ristretto di clienti (spesso solo uno).
- I trasformatori operano su base contrattuale con i loro clienti e tali contratti contengono molto spesso clausole che tengono automaticamente conto dei cambiamenti del prezzo del PET o vengono regolarmente rinegoziati.
Di conseguenza, l'incidenza delle misure descritte in appresso non deve essere cumulata, poiché la maggior parte dell'incidenza verrà direttamente trasferita sui principali clienti dei trasformatori, cioè sulle imprese di imbottigliamento di bibite.
c) Impatto prevedibile delle misure sugli utilizzatori
(87) Dopo l'analisi dei nuovi dati pervenuti, la situazione degli utilizzatori, che hanno fornito informazioni adeguatamente quantificate, era la seguente:
SPAZIO PER TABELLA
d) Impatto sui trasformatori
(88) È stato calcolato che, per i trasformatori che producono preformati e bottiglie, l'istituzione delle misure compensative proposte, tenuto conto dei volumi degli acquisti di PET originario dei paesi interessati effettuati da tali imprese durante il periodo dell'inchiesta, porterebbe ad un incremento dei costi di produzione pari allo 0,75 %. Parallelamente, l'incidenza delle misure sui produttori di fogli sarebbe di circa lo 0,4 %. Dati i vincoli contrattuali esistenti con i loro clienti, è probabile che i trasformatori riusciranno a scaricare la maggior parte dell'incremento dei costi sui propri clienti. Si ritiene pertanto che l'impatto delle misure compensative sulla redditività di queste società sia molto limitato.
e) Impatto sulle industrie di imbottigliamento di bibite
(89) È stato calcolato che, per le imprese di imbottigliamento di bibite, l'istituzione delle misure compensative proposte, tenuto conto dei volumi degli acquisti di PET originario dei paesi interessati effettuati da tali imprese durante il periodo dell'inchiesta, porterebbe ad un incremento medio dei costi di produzione inferiore allo 0,2 %. Si può pertanto concludere che l'incremento dei costi sarebbe trascurabile.
2. Prezzo al dettaglio delle bibite
(90) Si è riscontrato che, nell'ultimo decennio, i prezzi delle acque e delle bibite in bottiglia sono aumentati al ritmo costante dell'1-2 % annuo (statistiche Eurostat sull'indice dei prezzi al dettaglio). Nel corso dello stesso periodo, i prezzi del PET sono stati estremamente variabili, senza tuttavia influenzare i prezzi al dettaglio delle acque e delle bibite in bottiglia. Pertanto è respinta l'obiezione secondo cui le misure potrebbero avere un impatto inflazionistico sui prezzi al dettaglio delle acque e delle bibite in bottiglia.
3. Probabile effetto dell'istituzione di misure sull'industria comunitaria e sulle industrie a monte
(91) Con ogni probabilità, le misure proposte andrebbero a beneficio dell'industria comunitaria la quale, con i suoi sforzi di ristrutturazione e il notevole aumento della produttività, ha dimostrato di essere determinata a restare presente su un mercato comunitario in rapida crescita. L'istituzione di misure consentirà a questa industria di migliorare la propria redditività e di effettuare gli investimenti che, in un'attività ad alta intensità di capitale come questa, sono indispensabili a garantire la propria vitale e duratura presenza sul mercato comunitario.
(92) Poiché la situazione dell'industria comunitaria a monte dipende dalla salute finanziaria dei produttori comunitari di PET, il miglioramento della situazione di questi ultimi, conseguente all'istituzione di misure, andrà anche a vantaggio dell'industria a monte. Ciò è stato confermato dalle società appartenenti all'industria a monte che hanno collaborato.
4. Conclusioni sull'interesse della Comunità
(93) Sulla base delle ulteriori informazioni ottenute dagli utilizzatori, si conclude che su questi le misure avrebbero un impatto limitato. In effetti, dal momento che i trasformatori possono trasferire la maggior parte dell'incremento dei costi sui propri clienti, si ritiene che in definitiva l'impatto delle misure sui produttori di bibite sia marginale rispetto alla redditività globale del settore.
(94) Inoltre, si conferma che è improbabile che si verifichi un trasferimento della produzione di preformati al di fuori della Comunità, che i prezzi al dettaglio delle bibite non è generalmente molto influenzato dalle fluttuazioni dei prezzi del PET e che l'istituzione di misure è chiaramente nell'interesse della Comunità e delle industrie a monte.
(95) Dal momento che non sono pervenute nuove osservazioni riguardo all'interesse della Comunità, è confermata la conclusione esposta al considerando 344 del regolamento provvisorio, secondo cui non esistono motivi convincenti per non istituire misure.
I. NON IMPOSIZIONE DI DAZI
(96) In considerazione del fatto che, come si è indicato sopra, la media nazionale ponderata del margine di sovvenzione delle importazioni originarie dell'Indonesia, della Corea e di Taiwan è inferiore alla soglia minima, si decide di non istituire misure compensative nei confronti delle importazioni originarie di detti paesi. Di conseguenza, è opportuno chiudere il procedimento in relazione alle importazioni originarie di questi paesi.
J. LINEA DI CONDOTTA DEFINITIVA
(97) Alla luce delle conclusioni raggiunte riguardo alle sovvenzioni, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse della Comunità, si ritiene che sia opportuno adottare misure compensative definitive affinché l'industria comunitaria non subisca ulteriore pregiudizio a causa di importazioni oggetto di sovvenzioni originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia.
(98) In mancanza di nuove informazioni, viene confermato il metodo utilizzato per la determinazione del livello di eliminazione del pregiudizio descritto ai considerando 349 e 350 del regolamento provvisorio.
(99) Al fine di evitare che le fluttuazioni dei prezzi del PET, causate dalle fluttuazioni dei prezzi del petrolio greggio, provochino la riscossione di dazi più elevati, si ritiene opportuno istituire dazi in forma di importi specifici per tonnellata. Tali importi sono stati ottenuti applicando l'aliquota del dazio compensativo ai prezzi CIF all'esportazione utilizzati per calcolare il livello di eliminazione del pregiudizio durante il periodo dell'inchiesta.
(100) Questo metodo ha portato alle seguenti aliquote di dazio compensativo (EUR per tonnellata) per i produttori esportatori che hanno collaborato:
a)
INDIA
SPAZIO PER TABELLA
b)
MALAYSIA
SPAZIO PER TABELLA
c)
THAILANDIA
SPAZIO PER TABELLA
(101) Per evitare di ricompensare l'omessa cooperazione, si è ritenuto opportuno adottare come aliquota del dazio per le società che non hanno cooperato l'importo dell'aliquota più elevata fissata per i produttori esportatori che hanno cooperato, ossia 41,3 EUR/t per i produttori indiani, 16,6 EUR/t per i produttori malesi e 49,1 EUR/t per i produttori thailandesi.
(102) I dazi compensativi specificati per ciascuna società nel presente regolamento sono stati stabiliti in base alle risultanze dell'inchiesta suesposta e riflettono pertanto la situazione constatata in tale ambito per quanto riguarda le suddette società. Questi dazi (diversamente dal dazio nazionale applicabile a "tutte le altre società") si applicano esclusivamente alle specifiche persone giuridiche indicate. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società la cui denominazione non sia citata specificamente nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle menzionate, non possono beneficiare di tali dazi e devono essere assoggettati ai dazi applicabili a "tutte le altre società".
(103) Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali (ad esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione(6) con tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione degli eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all'estero, connessi ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se del caso, la Commissione, previa consultazione del comitato consultivo, modificherà il regolamento di conseguenza aggiornando l'elenco delle società che beneficiano delle aliquote del dazio individuali.
K. RISCOSSIONE DEL DAZIO PROVVISORIO
(104) Considerate l'entità delle sovvenzioni compensabili rilevate per i produttori esportatori e la gravità del pregiudizio causato all'industria comunitaria, si ritiene necessario riscuotere definitivamente gli importi depositati a titolo di dazio compensativo provvisorio, ai sensi del regolamento (CE) n. 1741/2000, a concorrenza dell'ammontare dei dazi istituiti in via definitiva. Qualora i dazi definitivi siano più elevati dei dazi provvisori, sono riscossi in via definitiva solo gli importi depositati a titolo di dazi provvisori. Gli importi depositati a titolo di dazi compensativi provvisori sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie di Taiwan sono liberati.
L. IMPEGNI
(105) A seguito dell'istituzione di dazi compensativi provvisori, due produttori esportatori indiani hanno offerto un impegno relativo ai prezzi, in conformità dell'articolo 13, paragrafo 1, del regolamento di base.
(106) La Commissione ritiene che gli impegni offerti da Reliance Industries Limited e Pearl Engineering Polymers Limited possano essere accettati(7) in quanto eliminano l'effetto pregiudizievole delle sovvenzioni. Inoltre, grazie alle dettagliate relazioni periodiche che le società si sono impegnate a fornire, la Commissione potrà esercitare un controllo efficace. Vista la struttura delle vendite di queste società, inoltre, la Commissione giudica minimi i rischi di elusione degli impegni.
(107) Al fine di garantire l'effettivo rispetto ed il controllo degli impegni, al momento della richiesta di immissione in libera pratica a seguito degli impegni, l'esenzione dal dazio è subordinata alla presentazione ai servizi doganali degli Stati membri interessati di una fattura valida corrispondente all'impegno, rilasciata da uno dei produttori esportatori i cui impegni sono stati accettati e contenente le informazioni elencate in allegato. Nel caso in cui non venga presentata una fattura di questo tipo o se questa non corrisponde al prodotto presentato ai servizi doganali, viene riscossa l'adeguata aliquota di dazio compensativo onde garantire l'effettiva applicazione degli impegni.
(108) In caso di violazione o di revoca degli impegni, può essere imposto un dazio compensativo, in conformità dell'articolo 13, paragrafi 9 e 10 del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di polietilentereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g, in conformità della norma DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, classificabile ai codici NC 39 076 020 e ex39076080 (Codice Taric 3907 60 80 10).
2. Salvo il disposto del seguente paragrafo 3, le aliquote del dazio compensativo definitivo applicabili al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, per i prodotti originari dei paesi sottoelencati sono le seguenti:
SPAZIO PER TABELLA
3. Le suddette aliquote non si applicano ai prodotti fabbricati dalle società in appresso elencate, soggette alle aliquote di dazio compensativo seguenti:
SPAZIO PER TABELLA
4. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell'immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o pagabile sia ridotto proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana conformemente all'articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione(8), l'importo del dazio compensativo, calcolato sulla base dell'importo summenzionato, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
5. In deroga al paragrafo 1, il dazio definitivo non si applica alle importazioni immesse in libera pratica in conformità dell'articolo 2.
6. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Le importazioni del prodotto fabbricato ed esportato direttamente (cioè fatturato e spedito) ad una società operante come importatore nella Comunità dalle società di cui al paragrafo 3 sono esenti dai dazi compensativi istituiti all'articolo 1, a condizione che siano dichiarate al codice addizionale TARIC appropriato e che sussistano i requisiti di cui al paragrafo 2.
2. Al momento della richiesta di immissione in libera pratica, l'esenzione dal dazio è subordinata alla presentazione ai servizi doganali degli Stati membri interessati di una fattura valida corrispondente all'impegno rilasciata da una delle società esportatrici di cui al paragrafo 3, contenente gli elementi fondamentali elencati in allegato al presente regolamento. Per poter beneficiare dell'esenzione dal dazio, inoltre, i prodotti dichiarati e presentati in dogana devono corrispondere esattamente alla descrizione della fattura corrispondente all'impegno.
3. Le importazioni accompagnate da una fattura corrispondente ad un impegno vengono dichiarate nei seguenti codici addizionali Taric:
SPAZIO PER TABELLA
Articolo 3
Gli importi depositati a titolo di dazi compensativi provvisori ai sensi del regolamento (CE) n. 1741/2000 sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell'India, della Malaysia e della Thailandia sono riscossi all'aliquota del dazio istituito in via definitiva. La parte della garanzia che supera l'aliquota del dazio compensativo definitivo è liberata.
Articolo 4
È chiuso il procedimento antisovvenzioni relativo alle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie dell'Indonesia, della Repubblica di Corea e di Taiwan.
Articolo 5
Gli importi depositati, ai sensi del regolamento (CE) n. 1741/2000, a titolo di dazi compensativi provvisori sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originarie di Taiwan sono liberati.
Articolo 6
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 27 novembre 2000.