РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 ноември 2008 година
относно държавна помощ C 19/05 (ex N 203/05), предоставена от Полша на Stocznia Szczecińska
(нотифицирано под номер C(2008) 6770)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/3/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В съответствие с разпоредбите на точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, с които се определя процедурата на временния механизъм, с писмо от 27 април 2004 г., заведено като получено на 28 април 2004 г., Полша уведоми относно мерки за преструктуриране в полза на Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (Нова Шчечинска корабостроителница ООД, наричано по-долу „SSN“). Делото беше регистрирано под номер PL 31/2004.
(2)
С писмо от 19 май 2004 г. Комисията поиска от Полша да представи някои липсващи документи. Същите бяха предоставени на 16 юни 2004 г. Комисията поиска допълнителна информация с писма от 12 август 2004 г., 18 ноември 2004 г. и 4 март 2005 г., на които Полша отговори с писма съответно от 24 септември 2004 г., заведено като получено на същия ден, от 28 януари 2005 г., заведено като получено на 2 февруари 2005 г., от 30 март 2005 г., заведено като получено на 1 април 2005 г. и от 18 април 2005 г., заведено като получено на 20 април 2005 г. Срещи с полските органи бяха проведени на следните дати: 9 ноември 2004 г., 17 ноември 2004 г. и 3 март 2005 г.
(3)
С писмо от 22 април 2005 г., заведено като получено на същия ден, Полша прие, че Комисията също така ще разглежда уведомлението за дело PL 31/2004 от 27 април 2004 г. като уведомление в съответствие с член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на всякакви мерки, които бъдат счетени за държавна помощ. Делото беше обозначено с нов номер N 203/05.
(4)
На 1 юни 2005 г. Комисията прие решението за откриване на процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на помощта за преструктуриране на SSN, за която полските органи подадоха уведомление. Комисията публикува това решение в Официален вестник (2) и покани Полша и заинтересованите страни да предоставят мнения.
(5)
С писмо от 24 юни 2005 г. полските органи посочиха, че решението съдържа поверителна информация и поискаха тази информация да бъде заличена от публичния вариант на решението. Комисията отговори с писмо от 15 юли 2005 г. Полша поиска удължаване на крайния срок за представяне на мнения относно решението за откриване на процедурата с писма от 30 юни 2005 г., заведено като получено на 1 юли 2005 г., 26 юли, заведено като получено на 27 юли 2005 г., и 30 август 2005 г., заведено като получено на 1 септември 2005 г. Комисията отговори с писма съответно от 12 юли, 2 август и 9 септември 2005 г. С писмо от 4 октомври 2005 г., заведено като получено на 7 октомври 2005 г., полските органи представиха своите мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване. В това писмо Полша също така представи план за преструктуриране за периода 2002-2004 г. от декември 2002 г. и изменен през октомври 2003 г. (наричан по-долу „план за преструктуриране от 2003 г.“). С писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, законен представител на SSN заяви, че позицията и мненията на дружеството са били включени в представения от полските органи коментар.
(6)
Мнения бяха представени от следните трети страни: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Асоциация на полските морски индустрии) в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Towimor S.A. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, H. Cegielski - Poznań S.A. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Peter Dohle Shiffahrts-KG в писмо от 5 октомври 2005 г., заведено като получено на 6 октомври 2005 г., Odjefjell ASA в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г., синдикатите на SSN („Solidarność“, „Solidarność 80“ и „Stoczniowiec“) в писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г., кметът на Шчечин в писмо от 5 октомври, заведено като получено на 11 октомври 2005 г., Lubmor Sp. z o.o. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г., и Business Club Szczecin в писмо от 12 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден. Комисията препрати тези мнения на Полша с писмо от 27 октомври 2005 г. Полските органи отговориха с писмо от 21 ноември 2005 г.
(7)
Комисията потърси съдействието на външен консултант за оценяване на плана за преструктуриране от 2003 г. Консултантът представи своя доклад на Комисията през март 2006 г.
(8)
С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска от полските органи да предоставят допълнителна информация относно процеса на преструктуриране на SSN. Полша отговори с писмо от 20 февруари 2006 г., заведено като получено на същия ден. На 22 февруари 2006 г. беше проведена среща между полските органи, представители на корабостроителницата и служители на Комисията. След срещата Комисията поиска от Полша допълнителна информация с писма от 8 март 2006 г., 30 март 2006 г., 12 април 2006 г. и 28 април 2006 г. Полските органи отговориха с писма от 13 март 2006 г., заведено като получено на същия ден, 29 март 2006 г., заведено като получено на 30 март 2006 г., 6 април 2006 г., заведено като получено на 10 април 2006, 19 април 2006 г., заведено като получено на 20 април 2006 г., и 26 май 2006 г., заведено като получено на 30 май 2006 г. С писмо от 23 юни 2006 г., заведено като получено на 26 юни 2006 г., консултантът на корабостроителницата представи на Комисията проект на план за преструктуриране, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“, с цел консултиране.
(9)
На 12 юли 2006 г. беше проведена среща между полските органи, представители на корабостроителницата и служители на Комисията. Полските органи представиха информация относно процеса на преструктуриране на SSN в писмо от 13 юли 2006 г., заведено като получено на 17 юли 2006 г. С писмо от 17 юли 2006 г. Комисията поиска от полските органи да представят допълнителна информация. Полските органи отговориха с писмо от 1 септември 2006 г., заведено като получено на същия ден. На 4 септември 2006 г. Полша представи изменен план за преструктуриране на SSN, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от 2006 г.“).
(10)
В писма от 26 септември 2006 г., заведено като получено на 27 септември 2006 г., и 21 ноември 2006 г., заведено като получено на 27 ноември 2006 г., полските органи представиха допълнителна информация по делото.
(11)
На 7 декември 2006 г. беше проведена среща между члена на Комисията Neelie Kroes и полския министър на икономиката Piotr Wozniak. Г-н Wozniak заяви, че Полша е решена да възобнови процеса на приватизация на SSN посредством открита и прозрачна процедура, която трябваше да бъде финализирана до юни 2007 г. Полша потвърди това изявление с писмо от 27 декември 2006 г., заведено като получено на 4 януари 2007 г., като се позова на решението на полския Съвет на министрите от 19 декември 2006 г., който прие документ, озаглавен „Информация относно състоянието на корабостроителната индустрия“. Полша поиска от Комисията да се проведат разговори относно въпроса с мерките за компенсация. Служители на Комисията, заедно с външния консултант, посетиха корабостроителницата на 18 декември 2006 г. с цел установяване на факти и получаване на необходимите данни за оценяване на мерки за компенсация. Външният консултант представи своя доклад за оценка на настоящия капацитет на корабостроителницата на 16 януари 2007 г.
(12)
Комисията отговори на писмото от 27 декември 2006 г. с писмо от 29 януари 2007 г., в което наред с други неща поиска от Полша да представи предложение за мерки за компенсация по отношение на SSN до края на февруари 2007 г.
(13)
С писмо от 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи някои пояснения относно приватизацията на SSN и предложение за мерки за компенсация. Полските органи предложиха закриване на един от трите хелинга на корабостроителницата от март 2010 г.
(14)
Въз основа на това на 15 март 2007 г. беше проведена техническа среща между служители на Комисията, полските органи и представители на корабостроителницата, най-вече относно мерки за компенсация, но и за обсъждане на текущия процес на приватизация. Комисията и полските органи се споразумяха, че Комисията ще обсъди техническите въпроси пряко с SSN с цел събиране на всички данни, от които има нужда за своята оценка на предложението на Полша за мерки за компенсация.
(15)
След срещата Комисията поиска редица данни от SSN с писма от 29 март 2007 г., 27 април 2007 г. и 30 май 2007 г. Корабостроителницата отговори с писма от 18 април 2007 г., заведено като получено на 27 април 2007 г., 8 май 2007 г., заведено като получено на 10 май 2007 г., и 4 юни 2007 г., заведено като получено на 5 юни 2006 г. На 8 юни беше проведена среща между служители на Комисията, полските органи и представители на корабостроителницата. SSN предостави допълнителна информация с писмо от 15 юни 2007 г., заведено като получено на същия ден.
(16)
С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията уведоми Полша, че временно счита закриването на хелинга Wulkan 1 за достатъчна мярка за компенсация при определени условия. В своя отговор от 24 август 2007 г., заведено като получено на 28 август 2007 г., полските органи потвърдиха своето намерение да извършат намаляването на капацитета, посочено в писмото на Комисията.
(17)
Полските органи предоставиха информация относно приватизацията и преструктурирането на SSN в писма от 5 януари 2007 г., заведено като получено на същия ден, и 9 януари 2007 г., заведено като получено на 11 януари 2007 г. Комисията отговори с писмо от 29 януари 2007 г. С писмо от 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същия ден, полските органи се ангажираха да изберат инвеститор за корабостроителницата и да подпишат споразумение за приватизация до края на юни 2007 г.
(18)
Комисията поиска допълнителни разяснения относно приватизацията на SSN с писма от 29 май 2007 г., 28 юни 2007 г. и 30 юли 2007 г. Полша предостави информация в тази връзка с писмо от 1 юни 2007 г., заведено като получено на 4 юни 2007 г., което съдържаше списък с предприятия, на които са били изпратени покани да представят оферти за закупуване на SSN. Допълнителна информация беше представена с писма от 25 юни 2007 г., заведено като получено на същия ден, и 11 юли 2007 г., заведено като получено на същия ден.
(19)
С писмо от 1 август 2007 г., заведено като получено на 6 август 2007 г., полските органи представиха първия проект на информационен меморандум на SSN. С писмо от 13 август 2007 г. Комисията изпрати своите мнения относно информационния меморандум. С писмо от 21 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г., полските органи уведомиха Комисията, че финансовото положение на корабостроителницата се е влошило значително и че поради това публичните собственици на корабостроителницата планират да я подкрепят с капиталови инжекции. Полша също така обяви, че информационният меморандум съответно ще бъде актуализиран.
(20)
Комисията поиска разяснения с писмо от 4 септември 2007 г. Полските органи отговориха с писма от 7 септември 2007 г., заведено като получено на 10 септември 2007 г., и 11 септември 2007 г., в които Полша представи новия вариант на информационния меморандум и уведоми Комисията, че са пратени покани за представяне на оферти на 221 потенциални инвеститори.
(21)
Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 12 септември 2007 г. Комисията представи своите мнения относно информационния меморандум и поиска разяснения с писма от 14 септември 2007 г. и 3 октомври 2007 г. Полските органи отговориха с писмо от 12 октомври 2007 г., заведено като получено на 16 октомври 2007 г., като заявиха, че шест потенциални инвеститори са поискали копие от информационния меморандум на корабостроителницата. С писмо от 23 октомври 2007 г., заведено като получено на същия ден, полските органи представиха актуализиран график за приватизация, в който се приема, че преговорите с потенциалните инвеститори ще започнат през януари 2008 г.
(22)
С писмо от 30 ноември 2007 г. Комисията поиска до края на февруари 2008 г. да бъде представен проект на план за преструктуриране, съставен от новия собственик на корабостроителницата. Полша предостави допълнителна информация относно процеса на приватизация с писма от 11 декември 2007 г., заведено като получено на 13 декември 2007 г., и 19 декември 2007 г., заведено като получено на 20 декември 2007 г. С писмо от 21 декември 2007 г., заведено като получено на същия ден, Полша уведоми Комисията, че на 20 декември 2007 г. Amber Sp. z o.o. (наричано по-долу „Amber“, дъщерно дружество, изцяло притежавано от полското дружество за търговия със стомана Złomrex) е единственият участник в търга, който е представил ангажираща оферта за закупуване на акции в SSN.
(23)
На 10 януари 2008 г. беше проведена среща между полските органи и Комисията. След срещата Комисията поиска от полските органи да представят допълнителна информация относно процеса на приватизация с писма от 17 януари 2008 г., 30 януари 2008 г., 28 февруари 2008 г., 18 март 2008 г. и 2 април 2008 г. Полските органи отговориха на исканията на Комисията с писма от 23 януари 2008 г., заведено като получено на 24 януари 2008 г., 25 януари 2008 г., заведено като получено на 28 януари 2008 г., и 30 януари 2008 г., заведено като получено на 31 януари 2008 г. С писмо от 8 февруари 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи копие от обвързващата оферта на Amber.
(24)
С писмо от 14 февруари 2008 г., заведено като получено на 19 февруари 2008 г., Полша уведоми Комисията, че няма да е в състояние да приключи приватизацията на корабостроителницата преди крайния срок в края на февруари 2008 г. и че полските органи се ангажират да приключат процеса на приватизация и да се споразумеят относно плана за преструктуриране до лятото на 2008 г.
(25)
С писмо от 29 февруари 2008 г., заведено като получено на 3 март 2008 г., полските органи представиха два документа от Amber: „Допълнителни разяснения, представяне на програмата за преструктуриране и декларирани ангажименти относно закупуването на SSN, представени от Amber“ от 29 февруари 2008 г. и „Първи вариант на плана за преструктуриране на SSN с бизнес план за SSN за периода 2008-2012 г., като се взема предвид информацията, получена в хода на процеса на полагане на необходимото старание, извършен в корабостроителницата“.
(26)
С писмо от 28 март 2008 г., заведено като получено на същия ден, полските органи заявиха, че периодът на изключителни права, предоставен на Amber за преговори, е бил удължен до 15 април 2008 г. След покана от страна на полските органи в писмо на 4 април 2008 г., заведено като получено на 7 април 2008 г., на 10 април 2008 г. беше проведена среща между полските органи, представители на SSN, Amber и служители на Комисията.
(27)
С електронно писмо от 9 април 2008 г., заведено като получено на 24 април 2008 г., консултантът на Amber представи предварителни финансови прогнози за корабостроителницата. Amber също така представи информация на срещата от 10 април 2008 г. и тази информация беше заведена като получена на 18 април 2008 г.
(28)
Полша представи информация относно напредъка по преговорите с Amber с писма от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., 23 април 2008 г., заведено като получено на същия ден, 25 април 2008 г., заведено като получено на същия ден, 28 април 2008 г., заведено като получено на 29 април 2008 г., и 29 април 2008 г., заведено като получено на 5 май 2008 г. С писмо от 30 април 2008 г. Комисията поиска информация. На 8 май 2008 г. беше проведена среща между полските органи и Комисията.
(29)
Комисията изпрати мнения относно напредъка на процеса на приватизация с писма от 21 април 2008 г. и 30 април 2008 г.
(30)
Накрая, с писмо от 12 май 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша уведоми Комисията, че предприятието Amber се е оттеглило от процеса на приватизация.
(31)
Полша също така уведоми Комисията, че полските органи предприемат действия за възобновяване на процеса на приватизация с оглед на подписване на споразумения за приватизация до края на ноември 2008 г. С начало 3 юни 2008 г. Полша започна да представя ежедневни доклади на Комисията относно действията, предприемани от заинтересованите страни във възобновения процес на приватизация. Комисията се срещна с полските органи на 13 юни 2008 г.
(32)
На 20 юни 2008 г., по искане на полските органи, служители на Комисията се срещнаха с полските органи заедно с норвежкото дружество Ulstein, а на 24 юни 2008 г. тя се срещна с полските органи заедно с полското дружество Mostostal Chojnice. Тези дружества бяха представени на Комисията като потенциални купувачи на SSN. С писмо от 26 юни 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи проект на план за преструктуриране на SSN, съставен от Mostostal Chojnice. С писмо от 7 юли 2008 г., заведено като получено на 8 юли 2008 г., беше представена допълнителна информация.
(33)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша се ангажира да представи пълен план за преструктуриране на Комисията до 12 септември 2008 г.
(34)
На 16 юли 2008 г. Комисията временно изготви оценка и заключения в проект на решение за приключване на официалната процедура по разследване, където беше заключено, че държавната помощ, предоставена на SSN, е несъвместима с общия пазар и трябва да бъде възстановена. При все това, в контекста на писмо от Полша от 14 юли 2008 г., Комисията взе решение да отложи приемането на това решение, за да може да оцени дали новият план за преструктуриране, който трябваше да бъде представен от полските органи до 12 септември 2008 г., значително би подобрил положението и би дал възможност помощта да се счете за съвместима с общия пазар.
(35)
Впоследствие Полша започна да уведомява Комисията ежеседмично относно напредъка по процедурата за приватизация (писма от 28 юли, 4 август, 12 август, 21 август, 25 август, 1 септември, 8 септември, 16 септември и 23 септември 2008 г., заведени като получени на същите дати).
(36)
С писмо от 18 юли 2008 г., заведено като получено на 21 юли 2008 г., Полша поиска кръг от консултации със служители на Комисията относно проекта на плана за преструктуриране, за да може да изготви окончателен вариант на плана, който взема под внимание мненията на служителите на Комисията. Комисията прие графика за консултации с писмо от 31 юли 2008 г.
(37)
При все това едва на 3 септември 2008 г. Комисията неофициално получи проект на план за преструктуриране на SSN. След предаването на този проект, на 4 септември 2008 г. беше проведена първа среща между полските органи и служители на Комисията в присъствието на Mostostal. На 8 септември Комисията получи преработен проект на плана за преструктуриране, а на 10 септември 2008 г. беше организирана друга среща с полските органи, Mostostal и потенциалния съвместен инвеститор Ulstein.
(38)
С писмо от 12 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи окончателния план за преструктуриране на SSN, съставен от Mostostal в сътрудничество с норвежката корабостроителница Ulstein.
(39)
С писмо от 16 септември 2008 г., заведено като получено на 17 септември 2008 г., Полша представи проект на споразумението за приватизация между Mostostal и публичните собственици на SSN, а именно Агенцията за промишлено развитие и полската корпорация на корабостроителниците.
(40)
С писмо от 22 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден, Ulstein уведоми Комисията, че се оттегля от процеса на приватизация и няма да участва в преструктурирането на SSN.
(41)
С писмо от 22 септември 2008 г., заведено като получено на 25 септември 2008 г., Mostostal уведоми Комисията, че с оглед на решението на Ulstein Mostostal ще бъде подготвено самостоятелно да осъществи пълния план за преструктуриране на SSN. На 30 септември 2008 г. беше проведена среща между полските органи, Комисията и Mostostal.
(42)
С писмо от 27 октомври 2008 г. Комисията изложи на Полша рамковите условия за изпълнение на настоящото решение. С писмо от 3 ноември 2008 г., заведено като получено на 4 ноември 2008 г., Полша се ангажира изцяло да спази тези условия. Комисията прие този ангажимент с писмо от 6 ноември 2008 г.
(43)
С писмо от 14 юни 2007 г. Комисията поиска от полските органи да предоставят информация относно държавната помощ, получена от SSN след откриването на официалната процедура по разследване. Полските органи отговориха с писмо от 11 юли 2007 г., заведено като получено на същия ден. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от 13 ноември 2007 г. Полша отговори с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на същия ден. Полша представи допълнителна информация относно държавната помощ, предоставена на корабостроителницата, с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на 10 януари 2008 г. Полша уведоми Комисията относно допълнителните мерки, предоставени на SSN, с писма от 6 декември 2007 г., заведено като получено на същия ден, 9 януари 2008 г., заведено като получено на 10 януари 2008 г., 12 февруари 2008 г., заведено като получено на 13 февруари 2008 г., 26 юни 2008 г., заведено като получено на 27 юни 2008 г., и 12 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. РАЗГЛЕЖДАНО ПРЕДПРИЯТИЕ
(44)
Предприятието получател е разположено в региона Zachodniopomorskie (Западна Померания), в северозападната част на Полша. Комисията отбелязва, че в съответствие с правилата за държавна помощ разположените в този регион дружества имат право да получават помощ от структурните фондове в съответствие с цел „Сближаване“ (3) и от Кохезионния фонд (4). По-специално дружествата в този регион потенциално имат право да получават помощ от регионалната оперативна програма за региона Zachodniopomorskie по приоритетните оси, свързани с мерки за подпомагане на малки и средни предприятия, иновации и трансфер на технологии (насочени към създаване на работни места в дългосрочен план) и за социална инфраструктура и образователна инфраструктура, насочени към професионално обучение и обучение през целия живот. Дружествата в този регион също така отговарят на изискванията за оперативната програма за иновативна икономика.
(45)
SSN беше създадено на 25 юни 2002 г., за да поеме корабостроителните дейности на Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (наричано по-долу „SSPH“) и на нейното основно дъщерно дружество в областта на корабостроенето Stocznia Szczecińska (наричано по-долу „SS“), които бяха обявени в несъстоятелност на 29 юли 2002 г. SSN беше създадено като „празна черупка“, освободена от дълговете на SSPH и SS във връзка с тяхната предишна дейност.
(46)
Новата корабостроителница беше поета от държавното дружество Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Агенция за промишлено развитие АД, наричана по-долу „ARP“) и от Държавния трезор с оглед приключване на настоящото производство и възобновяване на корабостроителните дейности, същевременно при извършване на необходимото преструктуриране. Официално дружеството, което пое предишната корабостроителна дейност, е било дъщерно дружество на SSPH, създадено през 1989 г., Allround Ship Services Sp. z o.o. (наричано по-долу „ASS“). В действителност още през 2001 г. притежаваното изцяло от държавата SSPH, което се е намирало в затруднено финансово положение, е взело решение да концентрира корабостроителната дейност в ASS, счетено за по-подходящо за преструктуриране от SS. През януари 2002 г. ASS, първоначално малко дъщерно дружество, занимаващо се с боядисване, е сключило рамково споразумение с SSPH за изграждане на корпуси и за тази цел е отдало на лизинг производствени активи от SSPH. Няколко седмици преди SSPH да подаде заявление за обявяване в несъстоятелност, то е продало ASS на ARP за 1 PLN. След това ASS е било преименувано на Stocznia Szczecinska Nowa (SSN - получателя на помощта).
(47)
По това време SSN не е поело активите на SSPH и SS, а вместо това ги взело на лизинг от синдиците във връзка с обявяването в несъстоятелност до юли 2004 г. На 20 юли 2004 г. SSN подписа споразумения със синдиците на SSPH и SS, съгласно което то получи тези активи. SSN не пое дълговете на SSPH или SS и така тези дългове останаха задължение на двете дружества и бяха уредени в съответствие с процедурата по обявяване в несъстоятелност. SSN пое някои от текущите дейности, като сключи нови договори със собствениците на кораби.
(48)
ASS пое служителите на SSPH и SS, но корабостроителницата постепенно намали своята работна сила от 8 071 през 2001 г. на 5 322 в края на 2006 г. През 2007 г. е имало средно 4 700 служители.
(49)
Обемът на производство е нараснал от 158 000 CGT през 2003 г. на 213 000 CGT през 2005 г., но през 2006 г. е спаднал на 167 000 CGT. Книгата за поръчки, считано от август 2007 г., включва 30 кораба на обща стойност 1 134 млн. EUR. SSN се нарежда на 32-ро място в света и на 6-о място в Европа по отношение на размера на своята книга за поръчки.
(50)
Основните му клиенти са в Германия, Нидерландия, Русия и Италия. Основните му конкуренти в Европа са испански, германски и хърватски корабостроителници.
(51)
Понастоящем 80 % от SSN се притежава от Korporacja Polskie Stocznie S.A. (Полска корпорация на корабостроителниците АД, наричана по-долу „KPS“), а 18 % се притежава от ARP. 2 % от акциите се притежават от Държавния трезор. ARP е дружество с ограничена отговорност, създадено със закон и изцяло притежавано от Държавния трезор. ARP извършва дейности, които са му поверени по закон, включително участие в процеси по преструктуриране на собствеността в държавни предприятия, управление на активи и акции на Държавния трезор от името на държавни институции и предоставяне на заеми и гаранции за преструктурирането на държавни предприятия. 100 % от KPS се притежават от ARP и дружеството е било създадено за осигуряване на финансиране за корабостроителни дружества в Полша.
(52)
SSN е активно в производството на кораби, включително контейнеровози, танкери за химични продукти, ро-ро кораби и многофункционални съдове. 1 % от дейността на дружеството се състои в производство на метални конструкции и различни услуги във връзка с корабостроене.
(53)
Основните съоръжения за производство на SSN са три хелинга: Wulkan Nowy, Odra Nowa и Wulkan 1.
(54)
Незабавно след неговото създаване през 2002 г., SSN започна да извършва дейности по преструктуриране. То изготви плана за преструктуриране от 2003 г., който беше одобрен за първи път от неговите акционери на 19 декември 2002 г. и по-късно беше изменен през октомври 2003 г. Следните фактори бяха идентифицирани като основните причини за обявяването в несъстоятелност на бившата корабостроителница в Шчечин: технологични проблеми, грешки при проектирането, ниска производителност, високи разходи и външни фактори, като висок обменен курс на полската злота и азиатската конкуренция. Поради тези проблеми финансовите пазари са станали предпазливи по отношение на финансиране на корабостроителницата и това е довело до забавяния в доставката на поръчките и натрупване на глоби и дългове.
(55)
Целта на стратегията за преструктуриране е била постигане на устойчива рентабилност чрез фокусиране върху пазара за контейнеровози и превръщане във важен производител на танкери за химични продукти, ро-ро и кон-ро съдове и съдове за специални цели. Планът за преструктуриране също така е включвал възможност за намиране на стратегически инвеститор. Изменението на първоначалния план за преструктуриране от 2003 г. е било необходимо поради финансовите затруднения на сътрудничещите дружества, служители и дейности, тясно свързани с SSN.
(56)
Финансовото положение на SSN постепенно се е влошило значително.
Таблица 1
Производство на SSN
(Милиони PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
30.9.2007 г.
Оборот
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Оперативен резултат
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Капитал
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Източник: Информационен меморандум от 2006 г., представен от полските органи на 12 октомври 2007 г., и „Бизнес план за SSN за периода 2008-2012 г., като се взема предвид информацията, получена в хода на процеса на полагане на необходимото старание, извършен в корабостроителницата“, представен с писмо от 29 февруари 2008 г.
(57)
Външните фактори, допринасящи за затрудненото финансово положение, включват обезценяването на долара (валутата на приходите на корабостроителницата) и покачването на злотата (валутата на разходите), повишаването на цените на стоманата и трудностите по намиране на финансиране за кораби след обявяването в несъстоятелност на SSPH. По отношение на вътрешните причини за затрудненията на корабостроителницата е било признато, че съоръженията са били в лошо състояние и са се нуждаели от значителни обновления. От 2006 г. насам корабостроителницата е била изправена пред сериозни проблеми с работната сила: висок процент на отсъствия от работното място, ротация на служители и отлив на квалифицирани работници към други корабостроителници, най-вече в Германия и Норвегия, където предлаганото заплащане е било значително високо.
2.2. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(58)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията първоначално заключи, че някои от мерките, за които е била уведомена, представляват нова помощ в съответствие с точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, тъй като те не са били предоставени към момента на присъединяването. Комисията изброи тези мерки в част Б от приложението към посоченото решение.
(59)
Комисията също така заключи, че редица мерки, посочени в част А от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са били предоставени на SSN преди 1 май 2004 г. и не са били приложими след присъединяването по смисъла на точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, поради което няма да бъдат проучвани в съответствие с процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Поради това тези мерки не са обхванати от настоящото решение. Независимо от този факт те трябва да бъдат взети под внимание при оценяването на съвместимостта на предоставените след присъединяването мерки с общия пазар.
(60)
По същество, що се отнася до мерките, посочени в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, Комисията изложи тезата, че не е било взето правно обвързващо решение относно тези мерки преди присъединяването, макар да призна, че са били предприети някои предварителни стъпки към такова решение.
(61)
Първата от тези мерки е капиталова инжекция от страна на ARP. Планът за преструктуриране от 2003 г. е предвиждал капиталова инжекция в размер на 241 752 900 PLN, но само част от тази капиталова инжекция (180 млн. PLN) е била извършена преди присъединяването. При все това ARP не е била в състояние да осъществи цялото увеличение на капитала в размер на 241 752 900 PLN поради бюджетни причини. Според Полша решението за прилагане на оставащата част от увеличението на капитала (61 752 652 PLN) е било взето на 21 декември 2004 г.
(62)
Втората и третата мярка за помощ представляват гаранции за изпълнение, предоставени от ARP (всяка отговаря на помощ в размер на 1 935 000 PLN). Тези гаранции касаят договори за кораби, сключени през 2002 г. Гаранциите за последващите кораби е трябвало да бъдат издадени веднага след доставката на предишните кораби. По този начин се е предполагало предоставянето на гаранции за кораби 7 и 8 при доставката на кораби 4 и 5 (през 2005 г.).
(63)
Последният набор от мерки, които според наличната информация не са били предоставени преди присъединяването, са мерки, предоставени на SSN от град Шчечин под формата на отписване и отлагане на плащането на данък върху недвижимо имущество. Тези мерки възлизат общо на 12,5 млн. PLN. Съгласно информацията, предоставена от полските органи (5), тези мерки и до днес не са били предоставени на корабостроителницата.
(64)
Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване поради съмнения за съвместимостта на помощта за преструктуриране с общия пазар.
(65)
Първо, Комисията изрази съмнения относно правото на SSN да получава помощ за преструктуриране. Изглежда, че дружеството е било създадено, за да поеме дейностите на своя обявен в несъстоятелност предшественик, без обаче да поема дълговете на същия. Поради това Комисията заключи, че SSN е новосъздадено дружество по смисъла на приложимите насоки на Общността.
(66)
Второ, Комисията изрази съмнения дали дейностите по преструктуриране (вече извършени и текущи) биха довели до дългосрочна жизнеспособност на SSN. Извършеното от корабостроителницата преструктуриране е било насочено най-вече към намаляване на дълговете и подобряване на ликвидността, за да се даде възможност производството да продължи. Предполагаемите разходи за действителни дейности по преструктуриране са включвали разходи за закупуване на средства за производство от синдика на SSPH и SS. Комисията отбеляза, че дори в края на периода на преструктуриране планираното ниво на производство би останало сравнително ниско в сравнение с това на конкурентните европейски корабостроителници.
(67)
Трето, въз основа на наличната информация Комисията изрази съмнения дали са били приети подходящи мерки за компенсация, тъй като всъщност в корабостроителницата не е извършено действително намаляване на производствения капацитет.
(68)
Четвърто, Комисията изрази съмнения дали някои от предполагаемите разходи за преструктуриране, например разходите за закупуване на производствени активи, следва да се считат за отговарящи на изискванията като действително свързани с преструктурирането.
(69)
Последно, Комисията изрази съмнения дали собственият принос на получателя към плана за преструктуриране или от неговите собствени ресурси, или от външно финансиране при пазарни условия, е бил съществен. По-специално Комисията изрази съмнения дали използването на кумулативна печалба представлява собствен принос. В допълнение Комисията отбеляза, че 78 % от предполагаемия собствен принос е съставен от авансови плащания от собственици на кораби, гарантирани от KUKE, полската агенция за експортни кредити. Предвид факта, че SSN е било дружество с финансови затруднения, Комисията изрази съмнения дали начислените премии за гаранция правилно са отразявали поетия риск, дали изискваното от KUKE обезпечение е било достатъчно и поради това дали предложеният собствен принос е бил независим от държавна помощ.
2.3. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
2.3.1. МНЕНИЯ НА ПОЛША
(70)
След решението на Комисията да открие официалната процедура по разследване полските органи представиха своите мнения относно решението. Получателят не представи отделни аргументи, а подкрепи коментара на полското правителство.
(71)
Полските органи повдигнаха няколко въпроса. Основният спорен въпрос беше дали определени мерки за помощ са били предоставени преди присъединяването на Полша към Европейския съюз, т.е. преди 1 май 2004 г., и не са били приложими след присъединяването. Такива мерки не могат да бъдат проучвани от Комисията; единствено мерки, които не са били предоставени преди присъединяването, се оценяват от Комисията като помощ, за която е уведомено, или като неправомерна помощ в съответствие с процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(72)
Полските органи оспориха заключението на Комисията, че мерките, представени в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са представлявали нова помощ. Полските органи заявиха, че всички мерки, включени в таблицата, са били предоставени преди присъединяването на Полша и следователно не е била планирана или предоставяна нова помощ на SSN.
(73)
Първо, полските органи заявиха, че SSN е имала законни очаквания, че предвидената в плана за преструктуриране от 2003 г. помощ е била съвместима със законодателството относно държавната помощ. Полските органи се позоваха по-специално на два документа: „Ситуация в полската корабостроителна индустрия, препоръчвани действия и помощ за този сектор“ (приет от Съвета на министрите на 16 юли 2002 г.) и „Средносрочна стратегия за гаранции от Държавния трезор до 2010 г.“ (приет от Съвета на министрите на 10 юни 2003 г.). Полските органи заявиха, че тези и подобни действия от централните, регионалните и общинските органи са представлявали част от широкообхватна програма за оздравяване на корабостроителната индустрия.
(74)
Второ, полските органи заявиха, че чрез изискването за приемане на „правно обвързващ акт“ Комисията прилага критериите от законодателството на ЕО към събития и национално законодателство преди присъединяването. Полша поддържаше тезата, че преди присъединяването се е прилагало полското законодателство за държавна помощ и че това законодателство „не е предвиждало официално решение за предоставяне на помощта на получателя в който и да е етап от процедурата“. Всичко, което се е изисквало съгласно полското законодателство, е било одобрение на плана за преструктуриране и мерките за помощ, съдържащи се в него, от страна на председателя на службата за конкуренция и защита на потребителите, което действително е било дадено. Полските органи заявиха, че „е неоспоримо, че всяка мярка, съдържаща се в окончателно одобрения план за преструктуриране, е била договорена между SSN и съответния орган за предоставяне на помощ“. Освен това Полша изрази становище, че разпоредбите на законодателството на ЕО не са приложими към събития, състояли се преди присъединяването на Полша и че делото Fleuren (6), на което Комисията се позова в своето решение да открие официалната процедура, се различава коренно от настоящия случай.
(75)
Трето, беше изложен аргументът, че одобрението на плана за преструктуриране от надзорния съвет на SSN следва да се счита за събитие по предоставяне на помощта. В отговор на съмненията на Комисията дали надзорният съвет е имал право да приема решения с финансови последствия, обвързващи за акционерите, Полша заяви, че надзорният съвет представлява интересите на акционерите, тъй като се назначава от тях. Членовете на надзорния съвет действат по инструкции от акционерите (ARP и Държавния трезор) и техните действия представляват ангажимент от страна на ARP и Държавния трезор за предоставяне на помощта.
(76)
Четвърто, Полша заяви, че одобрението на плана за преструктуриране от 2003 г. от екипа на ARP за корабостроителната индустрия е укрепило законните очаквания на корабостроителницата, тъй като всички членове на този екип са били представители на ARP в надзорния съвет. Полша също така потвърди, че действителните решения са били взети на срещата на надзорния съвет и акционерите на ARP.
(77)
Последно, полските органи заявиха, че помощта е била предоставена преди присъединяването, защото рискът за държавната помощ е бил посочен в плана за преструктуриране от 2003 г. и поради това е бил известен преди присъединяването.
(78)
Полските органи се позоваха на системата за удължаване, според която се предоставя нова гаранция, когато предишна гаранция изтече, и изразиха становище, че тази система и поради това всички обхванати от нея гаранции са били одобрени от надзорния съвет като част от плана за преструктуриране от 2003 г. Те цитираха критериите за оценяване дали дадена гаранция е приложима след присъединяването и счетоха тези критерии за решаващи при определяне дали да се предостави помощта.
(79)
Полските органи не реагираха на аргумента на Комисията, че ARP не е предприела същите процедурни стъпки в случая на двете спорни гаранции, както е направила по отношение на гаранциите, предоставени преди това. Полските органи не оспориха разбирането на Комисията, че корабостроителните договори, сключени през 2002 г., са съдържали клауза, която позволява на купувача да прекрати договора едностранно ако корабостроителницата не представи гаранция за изпълнение в рамките на определен срок.
(80)
Полша заяви, че точният икономически риск за държавата във връзка с тези мерки е бил известен преди присъединяването. Тя потвърди, че предоставящият орган не би могъл да издаде окончателни решения за отлагане и отписване ex ante.
(81)
В отговор на съмненията на Комисията дали корабостроителницата като дружество, създадено след обявяване в несъстоятелност на предишното дружество, което е извършвало корабостроителни дейности в Шчечин, има право на помощ за преструктуриране, Полша изрази становище, че получателят на помощта е съществувал под различно име (ASS) преди обявяването в несъстоятелност на предишното дружество и се е занимавал с корабостроене.
(82)
Полските органи също така представиха мнения относно други аспекти от решението на Комисията. По-специално Полша изрази становище, че преструктурирането на SSN е оказало въздействие върху много области от неговата дейност и е било насочено към съществено подобряване на ефикасността на корабостроителницата. Корабостроителницата е приела по-тясно насочена стратегия, извършила е преструктуриране на работните места, подобрила е производителността, въвела е по-ефективна система за управление и е подобрила финансовото си положение. Тя е очаквала печалби през 2005 г.
(83)
Полша също така изрази становище, че корабостроителницата е предприела адекватни мерки за компенсация, тъй като SSN е получило само част от земята и структурите, притежавани преди това от SSPH, и същите са били пряко свързани с корабостроителния капацитет на корабостроителницата.
(84)
Полските органи заявиха, че предложеният собствен принос е бил достатъчен. По-специално бъдещите приходи, с които корабостроителницата е възнамерявала да финансира част от разходите за преструктуриране, не могат да се считат за държавни ресурси и поради това представляват собствен принос. Полските органи изразиха становище, че авансовите плащания, гарантирани от полската агенция за експортни кредити KUKE, която е финансирала дейността на корабостроителницата, също следва да се считат за собствен принос. Полша описа условията, при които KUKE е издавала тези гаранции (премиите и вида на изискваното обезпечение), и подчерта, че KUKE не е трябвало да извършва никакви плащания на собствениците на кораби в съответствие с предоставените гаранции.
(85)
Полските органи отбелязаха, че приемането на мерки за преструктуриране е подобрило финансовата ситуация на корабостроителницата и в резултат на това тя е била в състояние да демонстрира своята жизнеспособност.
2.3.2. МНЕНИЯ НА ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(86)
Полската асоциация на работодателите в областта на корабостроенето Forum Okrętowe обясни причините за затрудненията на корабостроителницата и заяви, че по нейно мнение корабостроителницата е оцеляла единствено благодарение на успешното извършване на нейния план за преструктуриране и получената държавна помощ за преструктуриране.
(87)
Доставчикът на подемно оборудване и котвени съоръжения на корабостроителницата Towimor S.A. заяви, че корабостроителницата е възстановила своя капацитет за корабостроене и е оцеляла при кризите в периода 2002-2004 г. само защото ARP е поела водещата позиция в процеса на преструктуриране. Дружеството подчерта, че планът за преструктуриране е бил осъществен успешно и че постигнатите подобрения са с дългосрочен характер.
(88)
Lubmor Sp. z o.o., доставчик на интериорно оборудване за плавателни съдове, подчерта значението на съществуването на SSN за своето съществуване, както и за други дружества, които работят в сътрудничество с корабостроителницата.
(89)
Друг доставчик, H. Cegielski, който произвежда най-вече двигатели за плавателни съдове, изтъкна, че успешното преструктуриране на SSN е спасило целия корабостроителен сектор в периода 2002-2004 г. и че систематично подобряващите се финансови резултати на корабостроителницата показват, че мерките за преструктуриране водят до дългосрочни подобрения.
(90)
Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., клиент на SSN, подчерта обширното ноу-хау на корабостроителницата в различни сегменти от корабостроенето и качеството на построените от него съдове. Собственикът на кораби изтъкна, че предприятието SSN е конструирало осем многофункционални плавателни съда за него с високи технически изисквания и стандарти за качество. Собственикът на кораби изрази надежда, че Комисията ще одобри помощта, предоставена на корабостроителницата. Други клиенти на корабостроителницата, Peter Dohle Schiffahrts-KG и Odfjell, изразиха подобни мнения.
(91)
Синдикатът Solidarność подчерта значението на корабостроителницата за заетостта и икономическото положение на целия регион. Той изрази надежда, че Комисията незабавно ще прекрати разследването и ще одобри помощта, получена от корабостроителницата.
(92)
Кметът на Шчечин подчерта значението на съществуването на корабостроителницата за региона и отбеляза, че въпреки известни закъснения преструктурирането, което е било извършено, е постигнало очакваните резултати и корабостроителницата е била в състояние да се конкурира на пазара в дългосрочен план.
(93)
Business Club Szczecin, асоциация на работодатели за развитието на Шчечин и Западна Померания, изрази своята подкрепа за преструктурирането на SSN. Той описа затрудненията, пред които е бил изправен регионът след обявяването в несъстоятелност на SSPH през 2002 г., и заяви, че подкрепата на полските органи за корабостроителницата е направила възможно преодоляването на кризата.
2.4. РАЗВИТИЯ СЛЕД РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ДА ОТКРИЕ ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(94)
По-долу са обобщени разследването на Комисията и свързаните събития.
(95)
В отговор на решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване, през есента на 2005 г. полските органи представиха аргументи в две насоки: от една страна, те оспориха компетентността на Комисията да предприема действия по отношение на мерките, идентифицирани като нова помощ в решението на Комисията, а от друга страна се аргументираха, че дори ако тези мерки представляват нова помощ, те са съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране.
(96)
В подкрепа на своя аргумент, че помощта е съвместима, Полша представи плана за преструктуриране от 2003 г. на Комисията. Комисията проучи плана за преструктуриране от 2003 г. и потърси съдействие от външен консултант. Комисията заключи, че планът за преструктуриране от 2003 г. не отговаря на нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране, заложени в приложимите насоки.
(97)
През декември 2005 г. Комисията научи от публични източници (7), че KPS, капиталова група, представляваща публична собственост, е била създадена с цел интегриране на трите основни полски корабостроителници в Гдиния, Гданск и Шчечин под общ знаменател (наричан по-долу „план за консолидиране“). Основната роля на KPS е била да предостави финансиране за производството на корабостроителниците. Полша не уведоми Комисията относно плана за консолидиране на нито един етап от процедурата, нито преди, нито след решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(98)
По искане на Комисията, в началото на 2006 г. полските органи обясниха, че планът за консолидиране действително е бил проучван преди това, но работата по него е била преустановена и в скоро време ще бъде приета нова стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен сектор. Полша разясни, че ролята на KPS е била да осигурява финансиране на текущи разходи на полските корабостроителници, най-вече под формата на краткосрочни заеми.
(99)
На среща между полските органи и служители на Комисията на 22 февруари 2006 г. Комисията уведоми Полша, че въз основа на информацията, с която разполага, тя не е в състояние да заключи, че планът за преструктуриране от 2003 г. е достатъчен за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Комисията подчерта, че планът за преструктуриране от 2003 г. е бил начален план, насочен основно към финансовите мерки, необходими за възобновяване на дейността след обявяването в несъстоятелност на SSPH, а не план за преструктуриране, гарантиращ възстановяване на дългосрочна жизнеспособност. По-специално предвижданите инвестиции са били недостатъчни с оглед на лошото състояние на оборудването и инсталациите на корабостроителницата. Полските органи и корабостроителницата поддържаха тезата, че корабостроителницата вече е възстановила своята жизнеспособност. Независимо от този факт Полша призна, че корабостроителницата действително е имала необходимост от значителни инвестиции за модернизация в размер на поне 200 млн. PLN и поради това ще бъде продадена на частен инвеститор през 2008-2009 г. На срещата полските органи потвърдиха, че на Комисията ще бъде представен нов план за преструктуриране или преработен вариант на плана за преструктуриране от 2003 г.
(100)
След срещата полските органи се ангажираха (8) да представят на Комисията изменен план за преструктуриране на SSN до 22 май 2006 г.
(101)
На 26 юни 2006 г. Комисията получи първи проект на плана за преструктуриране, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“, съставен със съдействието на консултантската фирма Deloitte Advisory.
(102)
Комисията изрази сериозни опасения по отношение на този проект при посещение на място на 13 юни 2006 г. и в писмен вид на 17 юли 2006 г., като изтъкна, че първият проект на план за преструктуриране не е изглеждал достатъчно широкообхватен, за да гарантира, че корабостроителницата ще възстанови дългосрочна жизнеспособност. Комисията подчерта, че преструктурирането е трябвало да бъде финансирано в значителна степен от собствен принос, независим от държавна помощ, което не е било предвидено в представения проект на плана, и че е трябвало да бъдат извършени значителни мерки за компенсация. Като отбеляза продължаващата зависимост от гаранции, предоставяни от KUKE, една правителствена агенция, Комисията предупреди корабостроителницата и полските органи, че тези гаранции представляват държавна помощ. Комисията настоятелно прикани Полша да преработи проекта на план за преструктуриране и да представи пълен вариант на плана до края на август 2006 г.
(103)
Въпреки тези предупреждения планът за преструктуриране от 2006 г., който Полша в крайна сметка представи през септември 2006 г., със закъснение от два месеца, не се различаваше съществено от първия проект. По-долу са описани основните критики към плана за преструктуриране от 2006 г.
(104)
През септември 2006 г. Полша уведоми Комисията, че на 31 август 2006 г. общото събрание на SSN е взело решение да увеличи капитала на корабостроителницата с 95 млн. PLN и до 15 октомври 2006 г. да изготви оферти за потенциални инвеститори, които се интересуват от придобиване на новоиздадените акции. До 31 декември 2006 г. само две дружества изразиха интерес към придобиване на акции в SSN: полското дружество за търговия със стомана Złomrex и ISD Polska, дъщерно дружество на украинския производител на стомана Donbas.
(105)
На среща на 7 декември 2006 г. (и в писмен вид с писмо от 29 януари 2007 г.) Комисията обясни на полските органи, че планът за преструктуриране от 2006 г. не отговаря на нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране в съответствие с приложимите насоки. На срещата полските органи се ангажираха да приватизират корабостроителницата с цел подобряване на възможностите за възстановяване на жизнеспособност и осигуряване на достатъчен собствен принос към преструктурирането. Впоследствие полските органи потвърдиха ангажимента за приватизиране на корабостроителницата до 30 юни 2007 г. в писмо от 5 януари 2007 г. По време на процеса по съставяне на документите за приватизация Полша поиска от Комисията да посочи какви мерки за компенсация счита за необходими за SSN, така че потенциалните инвеститори да бъдат съответно уведомени.
(106)
След споразумение през декември 2006 г. между члена на Комисията Neelie Kroes и министър Piotr Wozniak Комисията постави начало на активен дебат с полските органи и SSN с оглед определяне на необходимите мерки за компенсация. Полша представи предложение за мерки за компенсация в SSN и се ангажира да закрие хелинг Wulkan 1 след приключване на вече подписаните договори за корабостроене, т.e. през март 2010 г.
(107)
Комисията поиска редица данни от SSN. В крайна сметка служители на Комисията уведомиха Полша с писмо от 31 юли 2007 г., че временно считат закриването на хелинга Wulkan 1 за достатъчна мярка за компенсация, при условие че съоръжението бъде преустроено до степен невъзможност за сглобяване или пускане на вода на кораби и че закриването бъде извършено до 1 юни 2009 г. или по-рано, ако строителството на 587-IV/09, последния от плавателните съдове, насрочени за сглобяване на този хелинг, приключи по-рано. Освен това през 2009 г. хелингът Wulkan 1 може да се използва единствено за сглобяване на 587-IV/09. По-долу е описано основанието за това заключение на Комисията. Полските органи потвърдиха своето намерение да извършат намаляването на капацитета, както е описано в писмото на Комисията.
(108)
През февруари 2007 г. управлението на корабостроителницата изпрати покани за закупуване на мажоритарен дял в SSN на 57 потенциални инвеститори. В онзи период корабостроителницата вече е била в процес на преговори със Zlomrex от няколко месеца, но в крайна сметка не било взето решение.
(109)
През есента на 2007 г. беше дадено начало на ново усилие за приватизация. През август и септември 2007 г. бяха проведени консултации с Комисията относно проект на информационен меморандум. През септември консултантът по приватизация на KPS и ARP изпрати покани за представяне на оферти на 221 потенциални инвеститори.
(110)
Шест потенциални инвеститори изразиха интерес за придобиване на акции в корабостроителницата и поискаха копие от нейния информационен меморандум. Крайният срок за представяне на оферти от страна на потенциалните инвеститори беше удължаван няколко пъти.
(111)
Като отбеляза забавянията в процеса по приватизация, с писмо от 3 октомври 2007 г. Комисията настоятелно прикани Полша незабавно да я приключи. С писмо от 23 октомври 2007 г. Полша уведоми Комисията, че приватизацията няма да бъде приключена до края на 2007 г., както беше планирано. Вместо това Полша се ангажира да започне преговори с избрани инвеститори считано от януари 2008 г. Комисията отново изтъкна своето опасение относно забавянията с писмо от 30 ноември 2007 г. и уточни, че очаква новият собственик на SSN да представи първия проект на нов план за преструктуриране до края на февруари 2008 г. Впоследствие това искане беше повтаряно от Комисията при многобройни случаи. Комисията на няколко пъти настоя за строго придържане към графика за приватизация.
(112)
След приключване на процес на полагане на необходимото старание, на 20 декември 2007 г. Amber, единственият потенциален инвеститор, заинтересуван да придобие SSN, представи обвързваща оферта при определени условия, която беше оценена от консултанта по приватизация на KPS и ARP.
(113)
Считано от 20 март 2008 г. Amber получи изключителни права за преговори, които впоследствие бяха удължавани няколко пъти и накрая изтекоха на 12 май 2008 г.
(114)
На 29 февруари 2008 г. Полша препрати на Комисията първи проект на план за преструктуриране на SSN, съставен от Amber (9). Amber представи актуализирани финансови прогнози с електронно писмо от 9 април 2008 г. Комисията предостави устно мнение относно този проект на среща във Варшава на 10 април 2008 г. между служители на Комисията, полските органи, корабостроителницата и Amber и изпрати писмено мнение с писмо от 21 април 2008 г.
(115)
На среща с полските органи на 12 май 2008 г. Amber обяви, че се оттегля от процеса на приватизация на SSN. Полша уведоми Комисията за това развитие на същия ден. В своето обяснение до Държавни трезор Amber поясни, че основната причина за оттеглянето на предприятието се състои във факта, че след задълбочено разследване на ситуацията, в която се намира корабостроителницата, то е заключило, че корабостроителницата няма да може да стане рентабилна дори след извършване на мерките за преструктуриране, включително при значителни инвестиции. Тъй като Amber беше единственият участник в търга, неговото оттегляне означаваше, че процесът на приватизация, започнат през 2007 г., е приключен.
(116)
На 26 май 2008 г. Полша уведоми Комисията, че процесът на приватизация е бил възобновен. В последващи ежедневни доклади Полша започна да уведомява Комисията относно действията, предприемани от полските органи за намиране на купувач за SSN. Полша изпрати на Комисията няколко писма, в които потенциални инвеститори искаха да бъдат уведомени за продължаващия процес на приватизация и да получат информационния меморандум, когато той стане достъпен.
(117)
На среща от 13 юни 2008 г. полските органи уведомиха Комисията, че няколко дружества възнамеряват да представят на Комисията до 26 юни 2008 г. планове за преструктуриране. Впоследствие, по искане на полските органи и в тяхно присъствие, Комисията се срещна с двама потенциални инвеститори, които изразиха интерес да закупят SSN: норвежкото дружество Ulstein и полското дружество Mostostal Chojnice. На тези срещи двете дружества представиха на Комисията своите стратегии за преструктуриране.
(118)
Впоследствие Полша представи на Комисията проект на план за преструктуриране, съставен от Mostostal Chojnice, от юни 2008 г. и озаглавен „Проект на програма за преструктуриране на SSN за периода 2008-2018 г., текуща дейност“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от юни 2008 г.“). На 7 юли Полша уведоми Комисията, че Mostostal и Ulstein са подписали писмо за намерение за евентуално сътрудничество, ако Mostostal стане собственик на SSN. Във връзка с това писмо за намерение Полша представи на Комисията актуализиран план за преструктуриране, съставен от Mostostal.
(119)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша уведоми Комисията, че процесът на приватизация на SSN продължава и поиска допълнително време, така че потенциалните инвеститори да финализират плана за преструктуриране. Полша се ангажира да представи пълен план за преструктуриране на SSN на Комисията най-късно до 12 септември 2008 г.
(120)
Комисията се съгласи с предложения краен срок за пълния план за преструктуриране.
(121)
На 12 септември 2008 г. Полша представи окончателен план за преструктуриране на корабостроителницата, озаглавен „Програма за преструктуриране на Stocznia Szczecińska Nowa за периода 2008-2012 г.“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от 12 септември 2008 г.“).
(122)
На 22 септември Ulstein уведоми Комисията, че се оттегля от процеса на приватизация. В тази ситуация Комисията счита, че планът от септември 2008 г., базиран на сътрудничество между Ulstein и Mostostal, вече не е валиден. Независимо от този факт планът ще бъде описан и оценен по-долу, тъй като Mostostal обяви в своето писмо от 22 септември, че ще изпълни плана самостоятелно.
(123)
На среща на 30 септември 2008 г. Mostostal уведоми Комисията, че все още възнамерява да си сътрудничи с Ulstein по преструктурирането на SSN. Mostostal представи проект на споразумение с Ulstein - който не беше подписан или дори парафиран - въз основа на който двете дружества е следвало да изградят преференциални отношения на доставчик и клиент. Ulstein е щяло да възлага на корабостроителницата в Шчечин производството на корпуси, а по-късно и цели съдове за крайбрежно плаване за групата Ulstein при пазарни условия. Отново при пазарни условия Ulstein е трябвало да сподели своето ноу-хау и опит в корабостроителния сектор с Mostostal. Новият проект на споразумение за сътрудничество не е предвиждал никакъв финансов принос от страна на Ulstein към плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г.
2.5. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ СЕПТЕМВРИ 2006 Г.
(124)
Измененият план за преструктуриране обхвана периода 2006-2011 г. Той беше изготвен в сътрудничество с консултантската фирма Deloitte и неговата цел беше приключване на преструктурирането, започнало през 2002 г., въз основа на план, представен на Комисията през октомври 2005 г., който беше счетен за недостатъчен за възстановяване на жизнеспособността на предприятието. Съгласно изменения план за преструктуриране корабостроителницата е трябвало да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност през 2009 г.
(125)
Един от основните стълбове на новия план за преструктуриране беше преориентиране на SSN към производство на високотехнологични плавателни съдове. Това преориентиране беше основано на следните съображения: по-висока добавена стойност, растяща ценова конкуренция в по-нискотехнологичните сегменти, техническа невъзможност на SSN да произвежда много големи контейнеровози, чието търсене е нараствало в онзи период, както и съществуващото ноу-хау на SSN, по-специално по отношение на високоспециализирани танкери за химични продукти от дуплексна неръждаема стомана.
(126)
Макар настоящата книга за поръчки (за доставяне през 2008-2009 г.) да е съдържала основно контейнеровози (70 %), корабостроителницата вече е произвеждала високотехнологични танкери за химични продукти и кон-ро кораби (30 %). В плана се е предвиждало до 2010 г. корабостроителницата да разшири своята продуктова гама в три пазарни сегмента, а именно танкери за химични продукти, ро-ро (включително кон-ро и ро-пакс) и високотехнологични многофункционални кораби.
(127)
Изпълнението на новата стратегия е щяло да бъде придружено от кампании за маркетинг и продажби, както и от организационни и технологични промени в корабостроителницата. Общият разход за планираните инвестиции и инициативи е бил оценен на 203,9 млн. PLN. Инвестициите и инициативите е трябвало да бъдат извършени в периода 2006-2009 г.
(128)
За решаване на проблема с високия брой отсъствия от работното място и отлива на квалифицирани работници планът е включвал увеличения на заплатите. Това е означавало, че средната заплата през 2011 г. би била с 28 % по-висока от средната заплата през 2006 г.
(129)
В плана е било предвидено допълнително намаляване на работната сила до 4 298 работници до 2011 г., съкращаване на работната сила с приблизително 20 % от нейното ниво през 2006 г. (5 322) и общо 53 % от нейното ниво през 2001 г. (8 071). Независимо от този факт от плана не беше ясно дали това намаляване включва съкращения или трансфери към дъщерни дружества.
(130)
Други мерки, предвидени да мотивират квалифицираната работна сила, бяха формулирани по много общ начин: ще бъде разработена нова политика за човешки ресурси, ще се посочи оптималното ниво на заетост, сегашната система за оценяване ще бъде преразгледана и ще се разработи план за стимулиране. Подобни проекти бяха планирани за средния управленски персонал.
(131)
В плана се съдържаха мерки, свързани с оптимизиране на финансовата политика, например плана за въвеждане на договорни разпоредби за понижаване на риска от излагане на промени в цените на материалите и обменните курсове (естествено хеджиране) и плана за преговори с банки за получаване на форуърдни договори. Нямаше доказателства за успешни преговори относно форуърдни договори с частни банки.
(132)
В края на периода за преструктуриране през 2011 г. би се очаквало производството на корабостроителницата да достигне 211 682 CGT в сравнение с 213 044 CGT през 2005 г.
(133)
Намаляването на работната сила е щяло да доведе до увеличаване на производителността от 34 CGT/служител през 2003 г. на 49,3 CGT/служител през 2011 г. По отношение на човекочас/CGT производителността през 2003 г. е била 47. Целевата продуктивност за 2011 г. е била 34 човекочаса/CGT.
(134)
Предвиждането в плана е било, че възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE), без да се вземат предвид увеличенията на заплатите, би била средно 19 % p.a. за периода 2007-2011 г., което, се твърди там, е било нивото на възвръщаемост, очаквано от частен инвеститор. Предвиждането при вземане предвид на увеличенията на заплатите е било 1,45 % p.a.
(135)
В плана беше включен и анализ на чувствителността по отношение на промени в предполагаемите обменни курсове, разходи за труда и цени на стоманата. В плана бяха анализирани следните фактори: покачване на злотата с 5 % и 10 % в рамките на периода на преструктуриране от 2006 до 2011 г. (като се приема 3,2 PLN/USD), годишни увеличения на заплатите със 7,5 % (като се приема 5 % годишно) и увеличения на цените на стоманата с 20 %.
(136)
В плана беше прието, че съществуващият модел на финансиране на операции от авансови плащания от собствениците на кораби, гарантирани от KUKE, гаранции на Държавния трезор и държавни заеми, ще бъде заменен с авансови плащания от собствениците на кораби, гарантирани от KUKE, и търговски заеми.
(137)
Планът се позова на финансиране под формата на допълнителни гаранции на Държавния трезор по заеми от 35 млн. USD за 2006 и 2007 г. и 25 млн. USD за 2008 и 2009 г. В него също така беше предвидено гаранциите на KUKE да се заменят с получени на пазара гаранции и получаване на търговски заеми. В плана за преструктуриране от 2006 г. е идентифициран само един успешен договор за гаранция. В плана беше предвидено да се продължи използването на гаранции на KUKE със среден годишен лимит от 200 млн. USD.
(138)
В плана се приемат разходи за преструктуриране в размер на 374,7 млн. PLN и оперативни разходи по време на периода на преструктуриране в размер на 11 120 млн. PLN. И двете цифри са за периода 2002-2009 г. Разходите за планирани инициативи и инвестиции са оценени на 203,9 млн. PLN. Финансовото преструктуриране беше обявено за приключено, с изключение на отписване на 20,7 млн. PLN.
(139)
Преструктурирането е щяло да бъде финансирано от външни фондове в размер на 190 млн. PLN, включително 95 млн. PLN от увеличение на акционерния капитал на корабостроителницата чрез издаване на нови акции, които да бъдат поети от частен инвеститор. На извънредно събрание на акционерите е била приета резолюция за увеличаване на акционерния капитал. През септември 2006 г. подписка за нови акции на стойност 95 млн. PLN би означавало придобиване на 21 % дял в SSN, като останалата част продължава да е държавна собственост.
(140)
Оставащите 95 млн. PLN са щели да дойдат от дългосрочен инвестиционен заем, също от частен източник. В съответствие с финансовата прогноза увеличението на капитала и дългосрочният инвестиционен заем е трябвало да бъдат осъществени в периода 2006-2009 г.
(141)
В допълнение, в плана са счетени като собствен принос 165,9 млн. PLN от търговски заем, който не е описан по-подробно.
(142)
В плана е заявено, че допълнителните плащания от собственици на кораби в размер на 628,7 млн. PLN след преразглеждане на договорите следва да се считат за собствен принос.
(143)
В плана се залага на финансиране на текущи операции от търговски заеми и авансови плащания от собственици на кораби, които не са гарантирани от KUKE, чиято обща стойност за целия период на преструктуриране от 2002 до 2009 г. е била оценена на 3 200 млн. PLN.
(144)
В плана се приема, че бъдещият паричен поток в размер на 399 млн. PLN ще бъде използван отчасти (14,5 млн. PLN) за инвестиции и отчасти за оперативна дейност. При все това в плана изрично е признато, че това не са собствени средства по смисъла на приложимите насоки на Общността.
(145)
В съответствие с плана за преструктуриране SSN е приложило мерки за компенсация под формата на намаляване на капацитета в резултат на факта, че SSN не е поело значителна част от активите и работната сила на SSPH след неговото обявяване в несъстоятелност. През 2001 г., т.e. преди обявяването в несъстоятелност на SSPH се предполага, че дружеството е разполагало с максимален годишен капацитет на производителност от 345 600 CGT, като максималният му капацитет на производителност в периода 1995-1999 г. е бил 322 000 CGT (средното годишно производство в този период е било 244 000 CGT). В плана за преструктуриране е заявено, че настоящият капацитет на SSN е 255 720 CGT. По този начин, съгласно плана, намаляването на капацитета е било почти 100 000 CGT.
2.6. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ ЮНИ 2008 Г.
(146)
Mostostal е дружество, учредено в Полша, и 100 % от него се притежават от групата KEM. Дружеството произвежда стоманени конструкции от различен вид (мостове, кранове, сгради и др.). Бивше държавно дружество, то е било приватизирано през 1992 г. и от 2003 г. насам принадлежи към семейната индустриална група KEM. KEM извършва дейности във връзка с обработка и търговия със стоманен скрап и търговия на едро с металургични продукти като тези, произвеждани от Mostostal. Оборотът на KEM за 2007 г. възлиза на 700 млн. PLN (207 млн. EUR), от които 100 млн. PLN (30 млн. EUR) са били генерирани от Mostostal.
(147)
Основната бизнес стратегия е диверсификация на корабостроителницата в две основни дейности: производство на стомана и корабостроене. Целта е била смекчаване на уязвимостта на корабостроителницата към промени на пазара на корабостроенето. Преструктурирането на продукта е щяло да бъде извършено на два етапа. В първия етап, до началото на 2009 г., корабостроителницата е щяла да приключи настоящата си книга с поръчки за кораби и да започне работа по производство на стомана. Във втория етап бизнесът с производство на стомана е щял да се разшири, като крайната цел е използване на 50 % от производствения капацитет, а останалите 50 % да се използват за корабостроене.
(148)
По отношение на корабостроителния бизнес Mostostal основа своя план на партньорство с норвежката корабостроителница Ulstein. На 7 юли 2008 г. двете дружества подписаха писмо за намерение, с което се споразумяха да преговарят относно евентуално споразумение за сътрудничество. Сътрудничеството е щяло да се състои основно в използване на част от капацитета на SSN от страна на Ulstein.
(149)
По отношение на бизнеса с производство на стомана Mostostal е предвиждало да използва производствените съоръжения на корабостроителницата в Шчечин за разширяване на своето собствено производство и да използва достъпа до морски транспорт. Планът беше оптимистичен по отношение на развитието на полския пазар за стоманени конструкции, като в него по-специално се очакват значителни инвестиции в инфраструктурата в Полша. Що се отнася до корабостроителния бизнес, в плана се предвижда изграждането на плавателни съдове тип ро-пакс и многофунционални плавателни съдове, с твърдението, че в тези сегменти цените са показали „тенденция към покачване независимо от развитието на пазарите на корабостроенето“.
(150)
В плана е предвидено преструктуриране на активи, състоящо се в частично разпределение на около 30 % от общия капацитет към онзи момент към дейности, различни от основните, включително лизинг на трета страна. Един хелинг, Wulkan 1, е щял да бъде изключен от производството, свързано с корабостроене, и използван за производство на стомана с цел, различна от корабостроене. Това беше представено в плана като мярка за компенсация.
(151)
В плана са предвидени инвестиции в размер на 264 млн. PLN в периода 2008-2012 г. и допълнителни инвестиции от 90 млн. PLN в периода 2013-2018 г. В плана са изброени инвестициите и предвижданите спестявания по отношение на човекочасове и оперативни разходи. При все това в него също така се посочва, че на 12 юни 2008 г. корабостроителницата е сключила споразумение с външен консултант за изготвяне на план за модернизация на корабостроителницата, включително идентифициране на необходимите инвестиции.
(152)
В плана за преструктуриране се предвижда увеличаване на работната сила с 14 % - на 5 010 служители през 2012 г.
(153)
В него се приема, че корабостроенето ще бъде финансирано от авансови плащания от собствениците на кораби в размер на 80-90 % от продажната цена.
(154)
В съответствие с плана успехът на преструктурирането зависи от получаването на допълнителна държавна помощ за корабостроителницата. В него се предвиждат няколко капиталови инжекции и суап за дълг срещу капитал, които да бъдат предоставени от Държавния трезор или подчинени държавни органи, на обща стойност 588 млн. PLN. Това включва капиталовата инжекция в размер на 145 млн. PLN от ARP, за която беше взето решение през юни 2008 г. В допълнение в плана се предвижда получаване на заем в размер на 32 млн. USD (68 млн. PLN) от ARP. Последно, в плана се предвиждат допълнителни гаранции по авансови плащания от страна на KUKE с номинална стойност 431 млн. PLN.
(155)
Инвеститорът е заявил, че желае да вложи капитал в размер на 149,5 млн. PLN, за да финансира част от инвестиционната програма за периода 2008-2012 г. Оставащата част от инвестиционната програма за този период е трябвало да бъде финансирана от паричния поток на корабостроителницата.
(156)
Последно, в плана са представени финансови прогнози за периода на преструктуриране от 2008 до 2012 г., показващи възстановяване на рентабилност считано от 2010 г. В плана са изброени, по общ начин и без да са подкрепени от доказателства, редица предложения, на чиято основа са били изготвени финансовите прогнози, но липсва финансовият модел, използван за достигане до тези прогнози. Възвръщаемостта на собствения капитал, която е щяла да бъде постигната през 2012 г., според плана би била около 26 %, но в плана се признава, че тази очевидно висока рентабилност е резултат от запазването на нисък собствен капитал поради натрупани загуби от предходни години. При един по-реалистичен сценарий, без да се вземат предвид натрупаните загуби, възвръщаемостта на собствения капитал следва да достигне 7,6 % през 2011 г. и 9,8 % през 2012 г., което според плана би означавало минимална рентабилност за предвидените инвестиции.
(157)
Прогнозният счетоводен баланс посочва, че стойността на дълготрайните активи следва да се увеличи от около 100 млн. PLN през 2008 г. на 200 млн. PLN през 2012 г.
2.7. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ 12 СЕПТЕМВРИ 2008 Г.
(158)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. беше основан на предположения, подобни на тези на плана от юни 2008 г. Диверсификацията на дейностите остана най-важната стратегическа идея и успехът от преструктурирането е щял да бъде постигнат чрез сътрудничество между Mostostal и Ulstein, като обединява техния опит в секторите на производство на стомана и корабостроенето. В сравнение с варианта от юни преразгледаният план за преструктуриране беше по-развит от гледна точка на някои мерки за преструктуриране и практическо прилагане на приетата диверсификация на дейности; това е отразено в планираното организационно и корпоративно преструктуриране (вж. таблица 2 по-долу).
(159)
В плана се приема, че съществуващата корабостроителница, преименувана на „SSN Nowa“, ще приключи производството на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга с поръчки и след това ще бъде закрита. Активите на корабостроителницата ще бъдат продадени на три нови дружества: SSN Mostostal (изцяло притежавано от Mostostal), SSN Ulstein (изцяло притежавано от Ulstein) и SSN Wspólna (притежавано от Mostostal и Ulstein, като всяко дружество притежава 50 % от акциите). В допълнение настоящата служба за промишлен дизайн ще бъде преустроена в отделно дружество на име SSN Biuro Projektowe. В плана се предвижда през 2010 г. Mostostal да създаде още едно ново дружество, SSN Odra, което да продължи настоящата корабостроителна дейност на корабостроителницата и да произвежда ро-пакс, ро-ро и кон-ро съдове и танкери за химични продукти.
Таблица 2
Корпоративно преструктуриране на SSN, предвиждано в плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г.
Собственост
Дейност
Капиталови инжекции
(млн. PLN)
Оборот
(млн. PLN)
Работна сила
Инвестиционна програма
(млн. PLN)
SSN Nowa
10 % Mostostal
Корабостроене - настояща книга с поръчки
434 (държавна помощ)
През 2009 г.: 680
През 2010 г.: 1 000
По-късно: 0
4 011 през 2009 г., цел - 0
Няма
SSN Mostostal
100 % Mostostal
Производство на стомана
80
148 (10 %)
297 през 2009 г., цел - 352
59
SSN Ulstein
100 % Ulstein
Корабостроене - съдове за крайбрежно плаване
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Производство на сглобяеми елементи от стомана
95
370-400 (28 %)
1 062 през 2009 г., цел - 663
34,5
SSN Biuro Projektowe
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Дизайн
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
100 % Mostostal
Корабостроене - ро-пакс, ро-ро, танкери за химични продукти
0,2
600-700 (49 %)
835 през 2010 г., цел - 500
Няма
Общо
434 от държавата и 242,7 от инвеститори
1 412
1 815
104
(160)
В плана се приема, че SSN Nowa и SSN Odra, дружествата, за които се предполага, че ще продължат настоящата корабостроителна дейност на корабостроителницата, няма да разполагат с активи и ще възлагат производството на сглобяеми елементи от стомана на SSN Wspólna и също така ще използват капацитета на SSN Mostostal или SSN Ulstein за сглобяването и оборудването на плавателните съдове. В плана не се описва как това поделяне на капацитет ще бъде управлявано на практика или при какви условия капацитетът ще бъде достъпен за SSN Nowa и по-късно за SSN Odra.
(161)
Двете дружества SSN Ulstein и SSN Mostostal е трябвало да навлязат на нови пазари, където SSN не е имало опит; независимо от това в плана не са предоставени анализи на тези пазари.
(162)
В плана се обяснява, че понастоящем Ulstein възлага на подизпълнители производството на корпуси, но възнамерява да контролира и по-ранните етапи от производството и поради това, чрез придобиването на капацитет в Шчечин, да постигне вертикална интеграция на производствения процес. SSN Ulstein е предвиждал разумна крива на усвояване и е планирал първо да строи корпуси, а по-късно полуоборудвани и изцяло оборудвани съдове за крайбрежно плаване. В плана не са предоставени подробности относно планирания обем на производство, предполаганите цени на корпуси/плавателни съдове, разходи, рентабилност и др.
(163)
Причините за инвестициите на Mostostal в корабостроителницата в Шчечин са останали същите като тези в плана за преструктуриране от юни 2008 г. Целта на инвеститора е била увеличаване на неговия капацитет за производство на стоманени конструкции и получаване на пряк достъп до воден транспорт, което би намалило неговите транспортни разходи, като даде възможност за транспорт на по-големи и напълно сглобени конструкции. Не са описани планираният обем на производство, предполагаемите цени, разходи, маржове и др.
(164)
В плана не се предвижда преструктуриране на SSN Nowa, като се приема, че то ще бъде закрито след приключване на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга за поръчки. В плана се съдържа пазарен анализ на корабостроителния сектор, но той в голяма степен касае пазарни сегменти, в които корабостроителницата не е планирала дейност в бъдеще.
(165)
В плана не се съдържа бизнес план за SSN Odra. По отношение на стратегията на SSN Odra в плана се приема, че дружеството ще получи рентабилни договори от държавното дружество Polska Żegluga Morska (Полска параходна компания) за производството на ро-пакс пътнически съдове. В допълнение SSN Odra може да обмисли производство на военен вариант на тези съдове, но по този въпрос не беше представена допълнителна информация.
(166)
Последно, SSN Wspólna е трябвало основно да предоставя услуги на другите дружества. В плана е изчислено, че капацитетът за производство на стомана на SSN Wspólna ще бъде 74 хиляди тона. SSN Ulstein ще се нуждае от 15-20 хиляди тона, а SSN Mostostal от 12-15 хиляди тона. В плана се предвижда, че приблизително 30 хиляди тона стомана ще бъдат отделяни за корабостроителна дейност, различна от тази на SSN Ulstein. В допълнение планът предлага оставащият капацитет на SSN Wspólna (9-17 хиляди тона стомана, т.е. 12-23 % от капацитета) да бъде използван за възлагане на други компании, но не описва целевия пазар, търсенето или каква рентабилност може да се постигне.
(167)
В допълнение към организационното преструктуриране в плана се предвижда преструктуриране на активи, финансово преструктуриране и значително съкращаване на работната сила.
(168)
В плана се предвиждат инвестиции в размер на общо 104 млн. PLN в SSN Ulstein, SSN Mostostal и SSN Wspólna. В допълнение SSN Nowa ще инвестира […] (10) млн. PLN за прехвърляне на някои производствени активи с цел освобождаване на земя, чиято продажба трябва да генерира пари в брой за преструктурирането.
(169)
Що се отнася до планираното закриване на един хелинг, в плана от 12 септември (подобно на този от юни) се заявява, че хелингът Wulkan 1 ще бъде използван не за корабостроене, а за производство на стоманени конструкции от SSN Mostostal.
(170)
По отношение на заетостта в плана се предвижда съкращение с почти 60 %, до 1 815 служители.
(171)
Финансовите прогнози показаха, че SSN Ulstein би започнало дейност през 2009 г. и ще стане рентабилно през 2010 г. SSN Mostostal и SSN Wspólna биха започнали дейност през 2009 г. и биха станали рентабилни веднага. SSN Odra би започнало дейността по корабостроене през 2010 г. и според финансовите прогнози би станало рентабилно веднага.
(172)
Предвижданата възвръщаемост от продажби за SSN Ulstein беше 6 %, което в плана е счетено за достатъчно. За SSN Odra възвръщаемостта от продажби през първата година на производство би била 11 (това би било в резултат на два много изгодни договора, които съвпадат през тази година) и би спаднала до 7-8 % през следващите години. SSN Mostostal предполага възвръщаемост от продажбите от 6-9 % през 2009-2011 г. и 11 % през 2012 г. Възвръщаемостта от продажби за SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe ще бъде незначителна: 0,4 % за целия период за SSN Wspólna и 1,6 % за SSN Biuro Projektowe. В съответствие с плана тази ниска възвръщаемост от продажби за двете дружества би била в резултат на ниски маржове и е обоснована, тъй като те са обслужващи дружества, които работят за дружествата, произвеждащи крайни продукти, като до голяма степен използват материали, предоставени от принципалите.
(173)
SSN Nowa е трябвало да приключи производството на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга с поръчки на корабостроителницата, което означава, че то ще продължи да генерира загуби през целия период, докато бъде закрито. Поради това изпълнението на плана зависи от предоставянето на допълнителна държавна помощ в размер на 430 млн. PLN за покриване на бъдещите загуби на SSN Nowa. В сравнение с плана от юни, в който се предвижда капиталова инжекция от държавата в размер на 588 млн. PLN и заем в размер на 68 млн. PLN, поисканият размер на държавната помощ изглежда по-малък. При все това Комисията отбеляза, че междувременно през август 2008 г. е бил извършен суап за дълг срещу капитал от държавни органи (ARP и KPS) на стойност 130 млн. PLN.
2.8. МЕРКИ ЗА КОМПЕНСАЦИЯ
(174)
След споразумение, сключено между полските органи и Комисията през декември 2006 г., Комисията започна активни дискусии с полските органи и SSN, за да определи необходимите мерки за компенсация.
(175)
В сътрудничество с външния си консултант и корабостроителницата Комисията определи следната методика за оценяване на намаляването на капацитета, предложено от Полша като мярка за компенсация.
(176)
За да имат значение мерките за компенсация, намаляването на капацитета трябва да бъде достатъчно, за да гарантира, че бъдещият капацитет на корабостроителницата след преструктурирането би бил по-нисък от настоящия капацитет.
(177)
Комисията първо оцени настоящия технически капацитет на корабостроителницата, като прие, че сглобяването на плавателни съдове на хелингите представлява едно от затрудненията в производствения процес на корабостроителницата, което не може да се преодолее лесно чрез възлагане на подизпълнител. Съгласно методиката, използвана от Комисията, която не се оспорва от полските органи или корабостроителницата, капацитетът се изчислява чрез времето за сглобяване на хелинг и типична гама плавателни съдове (тъй като съдовете се различават по стойност в CGT, но може да отнемат едно и също време за сглобяване).
(178)
Изчисляването на настоящия капацитет взе предвид времето, което действително е необходимо за сглобяване на (определен вид) кораб на хелинг. Това време трябва да отразява всички настоящи слабости в производствения процес, т.е. ниска производителност, затруднения, остарели активи, недостатъчен производствен поток и проблеми с работната сила. Единствено ефектите от финансовите ограничения в резултат на затрудненото финансово положение на корабостроителницата могат да се изключат от времето за сглобяване. Нередовен достъп или липса на достъп до оборотен капитал може сериозно да възпрепятства производствения процес. Тъй като това е външен фактор, присъщ на всички дружества с финансови затруднения, който не е свързан със слабата ефикасност на самото дружество, Комисията прие, че действителните показатели на корабостроителницата биха могли да се пригодят, като се предположи безпрепятствен достъп до оборотен капитал.
(179)
При оценяването на бъдещия капацитет се взе предвид времето, което вероятно е необходимо за сглобяване на (определен вид) кораб на хелинга, като се приема, че производителността на корабостроителницата е сравнима с набор от критерии, определен от други конкурентни европейски корабостроителници. С други думи, трябваше да се вземат под внимание ефектите от необходимата модернизация на съоръжения и оптимизиране на работните условия (организация, финанси, доставки, работна сила).
(180)
Тази модернизация е неизбежна, ако корабостроителницата желае да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност. Свързаното с това увеличаване на производителността би позволило на корабостроителницата както да намали обема на влаганите средства, така и да произвежда по-бързо. С подобряването на различни аспекти на производството ще се увеличи и капацитетът в смисъл на способност за производство на определен обем. Поради това беше важно да се отбележи, че закриването на някои съоръжения, като предложеното закриване на един хелинг на корабостроителницата в Шчечин, може да се покрие от увеличаване на капацитета на оставащата част от дока. Ако мерките за компенсация трябва да останат значими, намаляването на капацитета трябва да бъде от такова естество, че капацитетът на корабостроителницата в края на преструктурирането, т.е. след инвестиции и подобряване на производителността, да е по-ниско от настоящия капацитет. Само по този начин могат да се съгласуват двете цели за постигане на дългосрочна жизнеспособност, което позволява увеличение на производителността, и свеждане до минимум на неблагоприятните ефекти върху търговията.
(181)
За да се гарантира последователност при изчислението на настоящия и бъдещия капацитет, трябва да се използва еднакъв микс от продукти, т.е. еднакви видове плавателни съдове. Като алтернатива може да се използва „среден плавателен съд“ като заместител (т.e. средна стойност на CGT, като се взема предвид книгата с поръчки на корабостроителницата).
(182)
Въз основа на информацията, предоставена от SSN, неговият настоящ капацитет при работа с финансови ограничения беше оценен между 177 хиляди и 202 хиляди CGT, в зависимост дали производството на корабостроителницата включва танкери за химични продукти или не. Капацитетът на корабостроителницата без финансови ограничения е 208 000 CGT (9,15 плавателни съда), ако производството включва танкери за химични продукти и 238 000 CGT (10,7 плавателни съда), ако то не включва танкери за химични продукти.
(183)
Корабостроителницата заяви, че инвестицията, предвиждана в плана за преструктуриране от 2006 г., не би оказала въздействие върху времето за сглобяване, а по-скоро би се изразила в намаляване на разходите. Тя също така обясни, че докато някои от инвестициите могат потенциално да намалят времето за сглобяване, този ефект би бил компенсиран от важна промяна в производствения метод, състоящ се в оборудване на по-ранен етап. Корабостроителницата също така обясни, че за да се съкрати значително времето за сглобяване, тя ще трябва да инвестира в самите хелинги. Корабостроителницата оцени тази инвестиция на 200 млн. EUR, сума очевидно отвъд възможностите на корабостроителницата.
(184)
Поради това бъдещият капацитет, ако не се закриват съоръжения, би бил идентичен с настоящия капацитет при сценария без финансови ограничения, т.е. 208 000 CGT, ако производството включва танкери за химични продукти и 238 000 CGT без танкери за химични продукти.
(185)
След закриването на най-малкия хелинг (Wulkan 1), капацитетът на корабостроителницата би бил между 149 000 CGT (6,25 плавателни съда) за най-малкия обхват на интензитет на CGT (с танкери за химични продукти) и 178 000 CGT (7,8 плавателни съда) за най-големия обхват на интензитет на CGT (без танкери за химични продукти).
(186)
Въз основа на тези цифри Комисията заключи, че намаляването на капацитета след закриването на малкия хелинг би било между 25 % и 46 % в зависимост от приетия микс на продукти. На тази основа и като взе предвид факта, че закриването на още един допълнителен хелинг би означавало намаляване на капацитета с най-малко 59 %, Комисията временно заключи, че закриването на най-малкия хелинг, Wulkan 1, предложено от Полша, би било достатъчна мярка за компенсация.
2.9. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(187)
Комисията откри официалната процедура по разследване относно мерките за помощ, описани в част Б от приложението към решението. В това се включват капиталова инжекция и две гаранции за изпълнение, които е трябвало да бъдат предоставени от ARP, както и няколко отлагания и отписвания на данък върху недвижимо имущество от град Шчечин. Номиналната стойност на тези мерки е 126 524 652 PLN.
(188)
Полша уведоми Комисията, че двете гаранции за изпълнение, посочени като мерки 62 и 63 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, не са били предоставени (11). Полша също така уведоми Комисията, че отписванията на данък върху недвижимо имущество, посочени като мерки 64 и 68 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са били отложени (12).
(189)
Таблица 3 по-долу показва мерките, предоставени между 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС, и 30 юни 2007 г. Полша уведоми за тези мерки с писмо от 11 юли 2007 г. Тяхната номинална стойност е 259 560 990 PLN. Мярка 1 отговаря на мярка 61 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(190)
Таблица 3 включва заеми от KPS, използвани за финансиране на нуждите от оборотен капитал на корабостроителницата. В писма от 11 юли 2007 г. и 9 януари 2008 г. Полша заяви, че тези заеми не представляват държавна помощ, защото начислената лихва отговаря на оценката на риска за въпросния проект, за който е бил поискан заем.
(191)
За тези заеми, предоставени в периода 2005-2007 г., KPS е начислила лихвен процент малко над 6 %. Референтната ставка за Полша в периода, когато на корабостроителницата са предоставени заемите от KPS, е варирала от 5,56 % до 6,24 %. В допълнение KPS е начислила единична такса в размер между 0,1 % и 0,4 %. Според полските органи KPS е поискала обезпечение под формата на приемане на принудително събиране на вземания, споразумение за цесия на вземания, нареждане за безусловно плащане, неденоминирана облигация или заложени активи (13).
(192)
KPS е била създадена през 2004 г. като изцяло дъщерно дружество на ARP с функцията на фонд за рисков капитал за ARP. Нейната основна роля е била да служи като средство за консолидиране на трите главни корабостроителници в Полша, но този проект е бил преустановен през 2006 г. Според информацията, предоставена от Полша през 2006 г. (14), KPS е трябвало да бъде финансирана чрез капиталова инжекция от ARP, вноска в натура (акции в трети дружества), предоставена от ARP, и револвиращ банков кредит, гарантиран от ARP, разработен специално за подпомагане на финансирането на корабостроителници. Според информацията, достъпна на интернет страницата на правителството, KPS също така е трябвало да подпомага корабостроителни дейности в Полша чрез издаването на облигации, изцяло гарантирани от ARP. Действително документът, озаглавен „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за строителство на морски съдове) в Полша в периода 2006-2010 г.“ (15), потвърждава, че KPS е трябвало да генерира ресурси от издаване на дългови инструменти на стойност приблизително 100 млн. USD, обезпечени с активите, отделени за преструктурирането на корабостроителната индустрия под формата на средства, преведени от Държавния трезор на ARP.
(193)
Таблица 4 показва помощта, предоставена от ARP и KPS между 30 юни 2007 г. и 15 февруари 2008 г., за която Комисията беше уведомена след 11 юли 2007 г. с писма от 6 декември 2007 г. и 12 февруари 2008 г. Тя също така показва допълнителни заеми от ARP и KPS, за които Комисията научи от информационния меморандум на SSN от юни 2008 г. (16), плана за преструктуриране на Mostostal, представен през юни 2008 г. (17), и плана за преструктуриране, представен през септември 2008 г. Номиналната стойност на тези мерки е 417 531 254 PLN.
(194)
Таблица 5 показва несъбрани публичноправни задължения под формата на дългове по данъци върху недвижимо имущество в размер на 12 402 000 PLN за периода от юли 2003 г. до декември 2004 г. Тази мярка отговаря на мерки от 64 до 68 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(195)
Предвид несигурното финансово положение на корабостроителницата, Комисията не може да изключи възможността, че на SSN е била предоставена допълнителна държавна помощ от подобно естество.
(196)
Последно, SSN се е възползвало от гаранции за производството от KUKE (наричани по-долу „гаранции по авансови плащания“ или „гаранции от KUKE“). На практика цялото производство на кораби на корабостроителницата от 1 май 2004 г. е било финансирано благодарение на тези гаранции. В периода между 1 май 2004 г. и 30 май 2008 г. SSN е получило 96 гаранции на обща стойност 1 928 869 694 PLN (18). В представената от нея информация на 11 юли 2007 г. Полша уведоми Комисията, че KUKE би продължила да предоставя гаранции на SSN в периода до края на 2008 г. Съгласно плана за преструктуриране, представен на 12 септември 2008 г., на 26 юни на SSN са били предоставени още десет гаранции от KUKE на обща стойност 429 578 282 PLN.
(197)
Характерна черта на индустрията е, че корабостроителниците обикновено не разполагат с достатъчен оборотен капитал за производството на кораби и зависят от външно финансиране, или чрез заемане (така наречените производствени заеми), или авансови плащания от собствениците на кораби, от което се финансира производството. Собствениците на кораби обикновено плащат 80 % от цената предварително на вноски, които съвпадат с определени критични етапи на производството, а останалите 20 % се плащат при доставка. Поради това участието на собствениците на кораби във финансирането на производството е от изключително значение. Ролята на гаранциите по авансови плащания от KUKE, предоставени на SSN, е била да обезпечат авансовите плащания от собственици на кораби срещу риска от неуспех от страна на корабостроителницата да достави кораба.
(198)
Според информацията, предоставена от Полша, гаранциите от KUKE са били предоставени на SSN по следния начин. Първо е бил подписван договор със собственика на кораба и той обикновено е зависел от това корабостроителницата да покаже в рамките на определен срок, че финансирането на производството ще бъде гарантирано от KUKE. KUKE издавала решение, че ще гарантира финансирането на целия кораб, като гарантира авансовите плащания. В последващи индивидуални споразумения KUKE активирала гаранцията за всяко индивидуално авансово плащане (обикновено четири). Цялостният риск за KUKE от евентуален неуспех на корабостроителницата да достави продукта обикновено е 80 % от пълната цена за закупуване, отговаряща на пълните авансови плащания, изплатени от собственика на кораба преди доставката. Този цялостен риск е известен, когато KUKE издава решението за обезпечаване на авансовите плащания, извършени от собственика на кораба. Гаранцията изтича при доставката на кораба.
(199)
Операциите на KUKE като полска агенция за експортни кредити са разнообразни (19) и като цяло могат да се разделят на търговска част от бизнеса и бизнес, провеждан от името на и гарантиран от Държавния трезор. Последният бизнес се извършва чрез отделна банкова сметка, „Interes Narodowy“. Гаранциите, предоставени на SSN, попадат в обхвата на бизнеса, гарантиран от Държавния трезор.
(200)
Според информацията, предоставена от Полша, гаранциите по авансови плащания от KUKE са били предоставени на SSN срещу премия за гаранция, която е варирала в зависимост от стойността на гаранцията. Налогът е бил 2 % годишно за гаранции, които не превишават 35 млн. PLN, и 1 % годишно за гаранции над 35 млн. PLN. Като обезпечение KUKE е изисквала прехвърляне на собствеността върху кораба, строящия се кораб или материалите.
(201)
От таблици от 3 до 5 и горепосочената информация следва, че от 1 май 2004 г. насам SSN е било облагодетелствано от мерки на обща номинална стойност 3 047 943 120,5 PLN (приблизително 896 млн. EUR).
Таблица 3
Държавна помощ, предоставена на SSN между 1 май 2004 г. и 30 юни 2007 г., данните са предоставени от полските органи
№
Предоставящ орган
Инструмент на помощ
Правно основание
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне
Дата на привеждане в действие
Лихва
Период, за който се предоставя помощта
Номинална стойност на помощта
(в PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Капиталова инжекция
Акт от 15/9/2000 г. Търговски дружествен кодекс (Dz.U. № 94, 1037, изменен)
Rep. A № 4528/2004
21.12.2004 г.
20.6.2005 г.
Не е приложимо
Еднократна помощ
61 752 652,83
2.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/10/2005
13.10.2005 г.
14.10.2005 г.
1M WIBOR + 2 %
13.4.2006 г.
20 000 000,00
3.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/2/2006
15.2.2006 г. (приложения: 27.4.2006 г., 24.8.2006 г., 26.9.2006 г., 27.11.2006 г., 21.12.2006 г., 31.1.2007 г.)
21.2.2006 г.
27.4.2006 г.
27.9.2006 г.
16.2.2007 г.
21.2.2007 г.
30.3.2007 г.
1.5.2007 г.
31.5.2007 г.
Няма данни
31.8.2009 г.
68 405 400,00
(18 000 000,00 USD)
4.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние от 12.1.2007 г.
12.1.2007 г.
03.4.2007 г.
05.4.2007 г.
16.4.2007 г.
26.4.2007 г.
30.4.2007 г.
16.5.2007 г.
31.5.2007 г.
Няма данни
31.1.2009 г.
82 902 937,50 (21 375 000,00 USD)
5.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/2/2007
9.2.2007 г. (приложения: 29.3.2007 г., 4.4.2007 г.)
9.2.2007 г.
WIBOR 1M + 2,25 %
27.4.2007 г.
12 200 000,00
6.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 2/2/2007
12.2.2007 г.
12.2.2007 г.
WIBOR 1M + 2,25 %
12.8.2007
14 300 000,00
Общо:
259 560 990,33
Таблица 4
Допълнителна държавна помощ, предоставена на SSN от 30 юни 2007 г. до 12 септември 2008 г., данните са предоставени от полските органи
№
Предоста-вящ орган
Инструмент на помощ
Правно основание
Дата на предоставяне
Номинална стойност на помощта
(в PLN)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Капиталова инжекция
Споразумение
7.8.2007 г.
9 999 954,69
8.
KPS
Капиталова инжекция
7.8.2007 г.
33 999 919,80
9.
ARP
Капиталова инжекция
Споразумение между SSN и ARP относно държавна помощ под формата на капиталова инжекция
19.9.2008 г.
86 000 151,93
10.
ARP
Заем
Акт от 30.8.1996 г. относно комерсиализация и приватизация (Dz. U. 02.171.1397, изменен)
5.12.2007 г.
49 000 000,00
11.
ARP
Заем
Споразумение OPP/3/08
6.2.2008 г.
41 000 000,00
12.
KPS
Заем
Споразумение 1/11/2007
23.11.2007 г.
9 000 000,00
13.
KPS
Заем
Споразумение 1/3/2008
5.3.2008 г.
20 000 000,00
14.
ARP
Заем
Споразумение OPP/5/08
30.9.2009 г.
32 250 000,00
15.
KPS
Заем
12.8.2007 г.
4 709 380,37
16.
ARP
Суап за дълг срещу капитал
Rep. A. № 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008 г.
110 999 077,11
17.
KPS
Суап за дълг срещу капитал
Rep. A. № 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008 г.
20 572 770,24
Общо
417 531 254,1
Таблица 5
Несъбрани публичноправни задължения след 1 май 2004 г.
№
Предоставящ орган
Инструмент на помощ
Задължение
Неизплатена сума
(PLN)
12.
Град Шчечин
Отлагане
Дълг по данък върху недвижимо имущество, натрупан между юли 2003 г. и декември 2004 г.
12 402 000,00
3. ОЦЕНКА
3.1. КОМПЕТЕНТНОСТ НА КОМИСИЯТА
(202)
В точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване се определя така наречената процедура на временния механизъм. Тя представлява правна рамка за оценка на схеми за помощ и индивидуални мерки за помощ, приведени в действие в нова държава-членка преди датата на нейното присъединяване към ЕС и приложими след присъединяването.
(203)
Мерки за помощ, които са били приведени в действие преди присъединяването и които не са приложими след присъединяването, не могат да бъдат оценявани от Комисията нито съгласно процедурата на временния механизъм, нито съгласно процедурата, заложена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(204)
От друга страна, мерки, които са били приведени в действие след присъединяването, ще бъдат оценени от Комисията като помощ, за която е уведомено, или като неправомерна помощ в съответствие с процедурата, заложена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(205)
С цел установяване на датата, на която определена мярка е била приведена в действие, подходящият критерий е правно обвързващият акт, с който компетентният национален орган се ангажира да предостави помощта (20). Дали един административен акт е правно обвързващ, е въпрос на национално законодателство. При все това Комисията трябва, особено в гранични случаи, да е в състояние да прегледа тези административни актове и да оцени въз основа на тяхната форма и съдържание дали те биха могли да дадат основание за законни очаквания от страна на получателите, които могат да бъдат представени пред полски съд. Този капацитет за преглед на национални административни актове е крайно необходим, за да може Комисията да упражнява своята изключителна компетентност да одобрява дерогации от общата забрана за държавна помощ по отношение на мерки, приведени в действие в Полша след 1 май 2004 г.
(206)
Дадена мярка е приложима след присъединяването, ако тя е била приведена в действие преди присъединяването, но след присъединяването продължава да е в състояние да доведе до предоставянето на допълнителна помощ или увеличаване на размера на вече предоставена помощ, т.е. ако точният икономически риск за държавата не е известен на датата, на която мярката е била приведена в действие, и който продължава да не е известен на датата на присъединяване.
(207)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията заключи, въз основа на предоставената от Полша информация, че редица мерки, за които Комисията беше уведомена, в действителност представляват нова помощ, която е трябвало да бъде предоставена след 1 май 2004 г., деня на присъединяване на Полша към ЕС. По-специално Комисията счете, че капиталова инжекция, две гаранции за изпълнение и отписване на задължение по данък върху недвижимо имущество представляват нова помощ.
(208)
Първо, Полша уведоми Комисията, че две от спорните гаранции за изпълнение (мерки 62 и 63 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване) в крайна сметка изобщо не са били предоставени. Поради това те не се обхващат от настоящото решение.
(209)
Второ, Полша потвърди, че дългът по данъци върху недвижимо имущество към град Шчечин, натрупан в периода между юли 2003 г. и декември 2004 г. (мерки от 64 до 68 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване) досега не е бил събран или отписан. Това означава, че задължението е било пренесено напред във времето и не е било събрано в рамките на дълъг период след присъединяването. В съдебната практика е установено (21), че продължителното несъбиране на публичноправни дългове може да представлява държавна помощ, както ще бъде изложено по-подробно по-долу в текста. Такова неналагане ясно попада в обхвата на компетентност на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, доколкото касае периода след присъединяването. Поради това тези мерки са обхванати от настоящото решение.
(210)
Трето, по отношение на капиталовата инжекция от ARP (мярка 61 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване), представените от Полша и трети страни мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване не убедиха Комисията, че тази мярка не представлява нова помощ. Поради това тази мярка е обхваната от настоящото решение.
(211)
По-долу Комисията обяснява причините, поради които не може да приеме аргументите, представени от Полша и заинтересованите страни.
(212)
По отношение на аргумента на Полша, че капиталовата инжекция следва да се разглежда в контекста на широкообхватната програма на полското правителство за оздравяване на корабостроителната индустрия в Полша, Комисията счита, че такава обща правителствена програма не може да доведе до законна претенция от страна на SSN, че един от неговите акционери, ARP, трябва да извърши цялата капиталова инжекция. В действителност, поради бюджетни причини, първоначално ARP не е била в състояние да извърши пълната капиталова инжекция, декларирана в плана за преструктуриране от 2003 г.
(213)
По отношение на аргумента на Полша, че Комисията прилага критериите от законодателството на ЕО към събития и национално законодателство преди присъединяването, компетентността на Комисията да действа по отношение на мерки, предоставени преди присъединяването, се определя от Акта за присъединяване, който е задължителен за Общностите и Полша. Комисията тълкува концепцията „приведен в действие преди присъединяването“ по аналогия с концепцията за предоставяне на помощ (22).
(214)
Полша се аргументира, че в съответствие с националното законодателство се е изисквало единствено одобряването на плана за преструктуриране и мерките за помощ, които се съдържат в него, от страна на председателя на службата за конкуренция и защита на потребителите. Комисията не счита, че това одобрение само по себе си може да бъде окачествено като „привеждане на мярката в действие преди присъединяването“. Националната служба за конкуренция е проверила съвместимостта на помощта с националното законодателство за държавна помощ, но подобно на проучването на държавна помощ от страна на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, нейното одобрение не създава законни очаквания в съответствие с националното законодателство, че помощта действително ще бъде предоставена.
(215)
Полша също така счита за неоспорим факта, че капиталовата инжекция, предвидена в плана за преструктуриране от 2003 г., е била договорена между SSN и ARP. Както Комисията заяви в своето решение за откриване на официалната процедура по разследване, помощта се счита за приведена в действие, ако компетентният орган приеме акт, който в съответствие с националното законодателство може да доведе до законни очаквания, които могат да се представят пред национален съд, че помощта ще бъде предоставена. Естествено, за да упражни своята компетентност в съответствие с Акта за присъединяване и Договора за ЕО, Комисията трябва да е в състояние да провери дали случаят е такъв. Нито Полша, нито заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че SSN би било в състояние да предяви иск за законни очаквания пред националния съд на основание, че в плана за преструктуриране от 2003 г., договорен с ARP, е включена капиталова инжекция на обща стойност 241 млн. PLN. В действителност са били необходими две резолюции на извънредното събрание на акционерите, за да се извърши тази капиталова инжекция: резолюциите от 29 април 2004 г. (180 млн. PLN) (23) и 24 декември 2004 г. (61 млн. PLN).
3.2. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
3.2.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(216)
В член 87, параграф 1 от Договора за ЕО се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или предоставянето на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар.
(217)
Комисията счита, че всички мерки, описани в част 2.7 по-горе, са били предоставени от държавата или чрез държавни ресурси и, тъй като са били предоставени на едно конкретно предприятие, са били избирателни.
(218)
SSN е една от най-големите корабостроителници в Европа. През последните години контейнеровозите са съставлявали над 60 % от книгата с поръчки на корабостроителницата. Поради това SSN активно се конкурира с корабостроителници в Германия и Дания. Продължителното субсидиране на SSN, което му е позволило да сключва договори, без напълно да оценява или компенсира съответните рискове, е оказало отрицателно въздействие върху други европейски корабостроителници с капацитет да произвеждат контейнеровози.
(219)
Комисията отбелязва, че SSN също така има дейности в други сегменти за товарни кораби, като предлага продукти, като многофункционални плавателни съдове, танкери за химични продукти и ро-ро кораби (включително ро-пакс и кон-ро), и в тези сегменти се конкурира с други европейски корабостроителници. Например в края на 2006 г. танкерите за продукти и за химични продукти са съставлявали около 8 % от книгата за поръчки на европейските корабостроителници. По-специално в тези сегменти са активни германски и румънски корабостроителници.
(220)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че държавната помощ, предоставена на SSN, е засегнала търговията между държавите-членки.
(221)
Последно, Комисията трябва да определи дали мерките, получени от SSN, са предоставили неправомерно предимство и по този начин са нарушили или са заплашили да нарушат конкуренцията. Комисията отбелязва, че полските органи оспорват класифицирането на заеми от KPS и гаранции от KUKE като държавна помощ, като твърдят, че мерките отговарят на критерия за инвеститор при пазарни условия. Полша не оспори класифицирането като държавна помощ на другите мерки, обхванати от настоящото решение.
(222)
По-долу Комисията ще обясни защо последователното несъбиране на публичноправни дългове не отговаря на критерия за кредитор в условията на пазарна икономика. След това Комисията подробно ще оцени мерките, които Полша оспорва. Последно, Комисията ще проучи обстоятелствата, при които са били предоставени обхванатите от настоящото решение мерки и тяхното въздействие върху конкуренцията.
a) Несъбиране на публичноправни задължения
(223)
В съдебната практика е установено (24), че систематичното несъбиране на публичноправни дългове може да представлява държавна помощ, както ще бъде показано в повече подробности по-долу. Подобно несъбиране очевидно попада в обхвата на компетентност на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, доколкото касае периода след присъединяването. Комисията счита, че никой кредитор в условията на пазарна икономика не би се съгласил с толкова продължително отлагане на плащането на неговите вземания. Освен това Полша не предостави никакви доказателства, че съответният данъчен орган е предприел каквито и да било стъпки за събиране на своите публичноправни вземания от SSN, по-специално чрез процедури по събиране или в съответствие със законодателството за обявяване в несъстоятелност. Последно, това несъбиране противоречи на твърдението на полските органи, че SSN редовно е плащало своите публичноправни задължения от 1 май 2004 г. насам и не е било облагодетелствано от отлагания или погасителни планове по отношение на тези задължения.
б) Мерки, оспорвани от Полша, като отговарящи на критерия за инвеститор в условията на пазарна икономика
(224)
По отношение на помощта от KPS под формата на заеми за оборотен капитал Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че тези заеми са независими от държавна помощ. Комисията отбелязва, че лихвеният процент, начислен от KPS, е бил приблизително на нивото на референтната ставка. Тя също така отбелязва, че SSN се е намирало в много несигурно финансово положение в продължение на няколко години. SSN не е било в състояние да получи никакво друго външно финансиране за своето производство с помощ от държавата, под формата на участие или гаранции от KPS. Неговият оборотен капитал е бил финансиран от авансови плащания, изцяло покрити с гаранции от KUKE, или от заеми от KPS. Поради това не може да се приеме, че лихвеният процент, начислен от KPS, изцяло отразява поетия от KPS риск. Вярно е, че KPS е изисквала обезпечение, но стойността на това обезпечение е спорна; трябва да се припомни, че KUKE е изисквала подобно обезпечение и с оглед на съотношението на активи и пасиви на SSN, е малко вероятно KPS да е успявала да получи първокласни искове за активите на корабостроителницата като обезпечение. Във всеки случай Полша не предостави подробна информация, която да даде възможност на Комисията да оцени действителната стойност на изискваното обезпечение.
(225)
Освен това Комисията не вижда разлика между заемите, предоставяни от KPS, и заемите, предоставяни от ARP, собственика на KPS. Трудно е да се изрази съгласие с аргумента на полските органи, че заемите, предоставени от ARP, представляват държавна помощ, а заемите, предоставени от нейното дъщерно дружество KPS, са съвместими с принципа за инвеститор в условията на пазарна икономика.
(226)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че заемите, предоставени от KPS в консорциум с Bank Handlowy S.A. и Bank Pekao S.A. (мерки 3 и 4 от таблица 3, съображение 201), са били предоставени при пазарни условия и че тъй като KPS и банките са участвали в консорциума и са предоставяли финансиране „при аналогични условия“, приносът на KPS не представлява държавна помощ.
(227)
Комисията отбелязва, че когато консорциумът е предоставил заемите, SSN е било дружество в затруднено положение. Без помощ от държавата корабостроителницата не би могла да получи никакво финансиране на пазара под формата на гаранция или участие във финансирането, както е във въпросните мерки. Тъй като не е било предоставено външно финансиране освен това от консорциума с KPS, изглежда банките са искали да предоставят финансиране на корабостроителницата само заради участието на KPS в транзакцията.
(228)
Освен това Комисията отбелязва, че лихвеният процент, начислен от KPS върху заемите на SSN, е бил подобен на референтната ставка за Полша по времето на предоставяне на заемите. В съответствие с уведомлението на Комисията относно метода за установяване на референтни ставки и сконтови лихвени проценти (25), референтната ставка, обявена от Комисията, е базисна ставка, която може да бъде повишавана, при положение че има особен риск (например едно предприятие е в затруднено положение, или когато липсват нормално изискваните от банките гаранции). В този случай лихвеният процент не е бил повишен, така че да вземе предвид несигурното положение на SSN.
(229)
Последно, Комисията отбелязва, че KPS е била създадена като контролиран от правителството фонд с публична политическа цел и нейното финансиране е било изцяло предоставяно или гарантирано от държавата чрез ARP. В съответствие с документа, озаглавен „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за строителство на морски съдове) в Полша в периода 2006-2010 г.“, KPS е била „учредена, за да организира финансирането на производството на корабостроителниците, докато корабостроителниците бъдат поети от частни инвеститори“. Тази стратегия, чиито цели са не само икономически, а и социални и макроикономически (26), дава на KPS, заедно с ARP, Държавния трезор и други уместни държавни органи, редица правомощия. Финансовите връзки на KPS към ARP и Държавния трезор са ясни и KPS действа по-скоро като средство за прехвърляне на активи, предвидени в държавния бюджет за корабостроителници в Полша, включително SSN.
(230)
С оглед на тези фактори Комисията заключава, че KPS не е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика, когато е предоставила заеми за оборотен капитал на SSN.
(231)
В своите мнения след приемането на решението за откриване на официалната процедура по разследване Полша заяви, че гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE на SSN, не представляват държавна помощ. Комисията не може да приеме това твърдение.
(232)
Първо, Комисията припомня, че гаранциите по авансови плащания от KUKE се гарантират от Държавния трезор и се обработват в отделна банкова сметка, озаглавена „Interes Narodowy“. Ако тази сметка не съдържа достатъчно средства, KUKE може или да изтегли заеми от Държавния трезор, или да се възползва от гаранции по заеми от Държавния трезор.
(233)
Второ, Комисията припомня своето решение от 18 юли 2007 г. по дело N 105/2007 (27), в което тя одобри като независима от държавна помощ схемата, по която KUKE организира своята програма за експортни застраховки, гарантирани от Държавния трезор. Тази схема понастоящем обхваща вида гаранции за производство, които SSN е получавало в продължение на години. Комисията отбелязва, че схемата изрично изключва (28) дружества с финансови затруднения по смисъла на насоките относно държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на дружества в затруднено положение. Основната характеристика на схемата е, че премиите за гаранция се определят въз основа на оценка на риска. Например премията за гаранция за дружество, което се намира в категорията с най-висок риск, отговаря на […] % p.a. за гаранции под две години и […] % p.a. за гаранции над две години. Основната премия е […] % p.a. В сравнение, гаранциите на SSN са били предоставени от KUKE за премия от 2 % p.a., ако гаранцията не превишава 35 млн. PLN и за премия от 1 % p.a., ако гаранцията надвишава тази сума.
(234)
Очевидно SSN не отговаря на критериите за гаранциите, обхванати от описаната по-горе схема, която е одобрена от Комисията като независима от помощ. Поради това гаранциите, предоставени на SSN, не са независими от помощ.
(235)
В допълнение е очевидно, че премията за гаранция, начислявана на SSN, е много под базовата премия, използвана за гаранции за рентабилни дружества, и няколко пъти по-ниска от премията, начислявана на високорискови дружества, които все пак отговарят на критериите на схемата, описана по-горе. Комисията заключава, че премията за гаранция, плащана от SSN, не отговаря на пазарна премия и поради това тези гаранции представляват държавна помощ.
(236)
Трето, в съответствие с известието на Комисията относно прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавна помощ под формата на гаранции (29), за да не представлява отделна държавна гаранция държавна помощ, заемополучателят не трябва да бъде в затруднено финансово положение. Случаят тук очевидно не е такъв. В съответствие със същото известие, когато заемополучателят е в затруднено финансово положение, елементът на помощ на гаранцията може да е толкова висок, колкото е сумата, обхваната от тази гаранция.
(237)
Последно, Комисията отбелязва, че SSN е разчитало изключително на гаранции от KUKE и Държавния трезор и не е успяло да получи никакви гаранции на пазара. Това подкрепя заключението на Комисията, че гаранциите по авансови плащания от KUKE представляват държавна помощ.
(238)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че KUKE не е действала като оператор в условията на пазарна икономика при предоставянето на гаранции на SSN.
в) Нарушаване на конкуренцията, причинено от държавната помощ за SSN
(239)
Комисията счита, че благодарение на неговата пълна зависимост от подкрепа от държавата, SSN е участвало в антиконкурентни практики, като определяне на цени под производствените разходи, и не е пострадало от последствията, до които обикновено водят такива практики, а именно излизане от пазара.
(240)
В допълнение Комисията отбелязва, че основният и постоянен проблем на SSN е бил, че то е сключвало договори, които доказано са генерирали загуби поради продължителното укрепване на злотата в сравнение с долара, който е преобладаващата валута в корабостроителния бизнес, както и покачващите се световни цени на стоманените плочи. Тези външни фактори бяха идентифицирани като основни заплахи за дейността на корабостроителницата още в плана за преструктуриране от 2002 г., след това отново в плана за преструктуриране от 2006 г. и последно при опита за приватизация през 2008 г.
(241)
Макар че управлението на корабостроителницата е осъзнавало тези опасности, корабостроителницата е продължила да сключва договори, без да предприема мерки за намаляване на тези рискове, или е предприемала само мерки с ограничено въздействие. Тази бизнес практика е продължила в периода на безпрецедентен растеж на пазара на корабостроенето между 2004 и 2008 г., когато цените за корабостроене са се повишили до безпрецедентни нива. В резултат от тази практика корабостроителницата е успяла да поддържа дейност и заетост, но с цената на огромни загуби от своето обичайно производство на кораби. В съответствие с необходимото старание, положено от Amber през първата половина на 2008 г., и както беше потвърдено от Полша, настоящата книга с поръчки за доставки през 2008 и 2009 г. също понася значителни загуби поради генериращи загуби договори, сключени без никакви мерки за намаляване на риска или с очевидно недостатъчни мерки.
(242)
На тази основа Комисията заключава, че всички мерки, предоставени на SSN, са от такова естество, че нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията на пазара на корабостроенето.
(243)
В заключение Комисията счита, че всички мерки, предоставени на SSN, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3.2.2. ВЪЗМОЖНОСТ ЗА ПОЛША И ЗАИНТЕРЕСОВАНИ ТРЕТИ СТРАНИ ДА ПРЕДСТАВЯТ МНЕНИЯ
(244)
Със своето решение от 1 юни 2005 г. Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на редица мерки, които следва да бъдат предоставени в съответствие с различни правни основания както от местния орган на властта, така и от държавното дружество ARP, състоящи се в преструктуриране на дълг, капиталова инжекция и гаранции за изпълнение.
(245)
Комисията също така заяви, че аргументът на Полша, че авансовите плащания от собственици на кораби следва да се считат за собствен принос, не може да бъде приет. В тази връзка Комисията изрази съмнения дали гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE, не представляват държавна помощ и обяви, че ще проучи естеството на тези гаранции.
(246)
Полските органи представиха своите мнения и, макар да оспориха компетентността на Комисията да оценява съвместимостта на някои от въпросните мерки, те не оспориха заключението на Комисията, че ако тези мерки са били предоставени след присъединяването на Полша към ЕС, те биха представлявали нова помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Изключението беше естеството на гаранциите, предоставени от KUKE, за които се твърди, че са независими от държавна помощ. Впоследствие Полша също така заяви, че заемите от KPS не представляват държавна помощ. Комисията проучи тези аргументи на Полша по-горе.
(247)
В хода на разследването на Комисията стратегията на полското правителство като мажоритарен собственик на SSN съществено се измени няколко пъти, както показва горепосоченото описание на събитията. Стратегията за консолидиране на корабостроителния сектор беше заменена от стратегия за частична приватизация на корабостроителницата, която впоследствие беше заменена от стратегия за пълна приватизация. Понастоящем тази последна стратегия е застрашена от очевидната липса на пазарен интерес за закупуване на корабостроителницата.
(248)
Както беше описано по-горе, Комисията поддържаше редовни контакти с полските органи като собственик на SSN и със самото SSN. Комисията редовно изтъкваше както на Полша, така и на корабостроителницата, че всички мерки, предоставени на корабостроителницата от държавни ресурси, най-вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО с оглед на несигурното финансово положение на корабостроителницата и практическата липса на каквото и да е външно финансиране, независимо от държавна помощ. Комисията също така предупреди, че тази държавна помощ е предоставена в нарушение на член 88, параграф 3 и очевидно не е съвместима с общия пазар на никакви основания. Комисията също така на няколко пъти изтъкна, че гаранциите от KUKE, предоставени на SSN, представляват държавна помощ.
(249)
Последно, по време на разследването Комисията събра подробности относно дейностите на KPS и естеството на заемите за оборотен капитал, предоставяни на корабостроителницата от KPS. Комисията изтъкна на Полша, че тези заеми най-вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА: ОСВОБОЖДАВАНЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(250)
Основната цел на мерките е да подпомогнат дружество в затруднено финансово положение и да го поддържат жизнеспособно. В такива случаи може да се приложи освобождаването в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, което позволява разрешаването на държавна помощ, предоставена за улесняване развитието на някои дейности, когато помощта не променя условията на търговия до степен, която да противоречи на общия интерес, ако бъдат изпълнени съответните условия.
(251)
Помощта за оздравяване и преструктуриране за дружества в затруднено положение понастоящем се регулира от насоките на Общността относно държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднено положение (30) (наричани по-долу „насоки“), които заменят предишния текст, приет през 1999 г. (31) (наричани по-долу „насоки от 1999 г.“).
(252)
Преходните разпоредби в насоките гласят, че уведомленията, регистрирани от Комисията преди 10 октомври 2004 г., ще се разглеждат в светлината на критериите, действащи към момента на уведомяването (точка 103). В настоящия случай за някои от мерките Комисията беше уведомена в съответствие с „временния механизъм“, предвиден в точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване от 29 април 2004 г., когато са се прилагали насоките от 1999 г. При все това насоките гласят, че ще се прилагат за оценяване на помощ за оздравяване и преструктуриране, предоставена без разрешение от Комисията (неправомерна помощ), ако част от помощта или цялата помощ е предоставена след 1 октомври 2004 г. (точка 104, първа алинея). Комисията счита, че почти всички мерки, описани в таблици 3 и 4, са били предоставени неправомерно след тази дата и че поради това се прилагат насоките от 2004 г.
(253)
Насоките се прилагат към предприятия във всички сектори, като изключенията са изброени в точка 18 от насоките. Точка 12 от рамката за държавни помощи за корабостроене (32), която е правната рамка за оценяване на държавна помощ за този сектор, посочва насоките като уместното правно основание за оценяване на помощ за оздравяване и преструктуриране.
(254)
Насоките предвиждат възможност за предоставяне на помощ за оздравяване като временно подпомагане на дружества в затруднено положение, за да им се даде време да изготвят план за преструктуриране или план за ликвидация, или за да се отстрани сериозна криза с ликвидността, която може да бъде решена в рамките на периода, обхванат от помощта за оздравяване.
(255)
Комисията отбелязва, че държавната помощ, предоставена на SSN, не отговаря на изискването да е временна, тъй като всички мерки за помощ са обхванали периоди много над определените шест месеца, нито на изискването да е обратима, тъй като помощта включва необратими мерки, като капиталови инжекции, сравними с безвъзмездна помощ.
(256)
Поради това Комисията заключава, че мерките, обхванати от настоящото решение, не са съвместими с общия пазар като помощ за оздравяване.
(257)
В съответствие с определението, съдържащо се в точка 17 от насоките, помощта за преструктуриране се основава на осъществим, систематичен и перспективен план за дългосрочно възстановяване на жизнеспособността на предприятието. Обикновено преструктурирането включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти от дейността на дружеството и реорганизация и рационализация на дейностите на предприятието; това включва оттегляне от водещи до загуба дейности и финансово преструктуриране. При все това операциите по преструктуриране при възползване от държавна помощ не могат да бъдат ограничавани до финансова помощ, предназначена да покрие загуби, направени в миналото, без анализ на причината за тези загуби, т.е. без да се извършва действително преструктуриране. Насоките изискват помощта за преструктуриране да бъде ограничена до абсолютно необходимия минимум и поради това съществена част от преструктурирането трябва да бъде финансирано от ресурси, които са независими от държавна помощ. За да се гарантира свеждането до минимум на неблагоприятните ефекти от помощта и нарушаването на конкуренцията, трябва да се предприемат мерки за компенсация.
(258)
При отчитане на самото нарушаващо естество на помощта за преструктуриране, Комисията счита, че помощта за предприятия в затруднено положение може да допринесе за развитието на икономически дейности, без да засегне неблагоприятно търговията до степен, която противоречи на интересите на Общността, само ако бъдат изпълнени всички условия, заложени в насоките.
(259)
По-долу Комисията ще анализира дали тези условия са били изпълнени.
(260)
За да се оцени съвместимостта на мерките, представляващи нова помощ, и по-специално капацитетът на процеса на преструктуриране да възстанови жизнеспособността на дружеството, както и дали помощта е ограничена до необходимия минимум, Комисията трябва да проучи плана за преструктуриране и помощта като цяло, включително „предишната помощ“, т.е. помощ, приведена в действие преди присъединяването и неприложима след това.
3.3.1. ДОПУСТИМОСТ НА ДРУЖЕСТВОТО
(261)
Насоките считат дадено предприятие за предприятие в затруднено положение и поради това отговарящо на критериите за помощ за оздравяване и преструктуриране, когато то е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите акционери или чрез външни заеми, да се справи със загуби, които без външната намеса на публичните органи почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време. Насоките също така изброяват някои обичайни признаци за предприятие в затруднение, като нарастващи загуби или намаляващ оборот.
(262)
Точка 12 от насоките от 1999 г. гласи, че новосъздадените предприятия не отговарят на критериите за получаване на помощ за преструктуриране, дори ако тяхното първоначално финансово положение е несигурно. Такъв е случаят, например, когато ново предприятие се създава от ликвидацията на предишно предприятие или просто поема активите на такова предприятие. Насоките посочват, че по принцип дадено предприятие се счита за новосъздадено в продължение на първите три години след започване на операциите в съответната област на дейност.
(263)
Полските органи твърдят, че SSN е просто друго име за ASS, което е съществувало и е работило в сътрудничество със SSPH и SS преди тяхното обявяване в несъстоятелност.
(264)
При все това всички обстоятелства показват, че SSN не е поело дълговете на SSPH или SS и че тези дългове са останали при тези две дружества и са били отстранени чрез процедурата по обявяване в несъстоятелност. Полша заяви, че дълговете на SSPH по отношение на доставчици в размер на 15 млн. PLN са били поети от SSN, но не представи допълнителни подробности или каквато и да е документация.
(265)
По този начин SSN е започнало своите операции без дълговете на своите предшественици. Полските органи не предоставиха никакви доказателства, че SSN е поело каквито и да е дългове. Освен това, предвид размера на бизнеса на корабостроителницата, задължението в размер на 15 млн. PLN, което предполагаемо е било поето, не обосновава твърдението, че е налице икономическа връзка между SSPH/SS и SSN. В допълнение Комисията отбелязва, че текущите договори са били поети по време на производствения цикъл, когато задълженията са били покрити от вземания и поради това не представляват никаква допълнителна наследена тежест. Освен това SSN в действителност е сключило нови договори за тези кораби (33).
(266)
Второ, макар Комисията да отбелязва, че ASS е било активно в корабостроителния бизнес заедно с SS преди обявяването в несъстоятелност на SSPH (рамково споразумение и споразумение за лизинг от януари 2002 г.), Комисията също така отбелязва, че самият размер на SSN след юни 2002 г. в сравнение с този на ASS преди юни 2002 г. подронва твърдението, че е налице икономическа връзка между тези две дружества. Балансът на печалби и загуби показва, че оборотът се е увеличил от 88 млн. PLN през 2001 г. на 425 млн. PLN през 2002 г. и 1 100 млн. PLN през 2003 г.
(267)
Поради това Комисията заключава, че не може да приеме твърдението на полските органи, че SSN е просто продължение на ASS, което е съществувало дълго преди обявяването в несъстоятелност на SSPH. От икономическа гледна точка е налице очевидно разделяне между дейностите на тези две дружества, което се демонстрира най-вече от факта, че не са били прехвърляни задължения. Поради това SSN е било ново дружество, което не е отговаряло на критериите за помощ за преструктуриране.
(268)
В съответствие с точка 12 от насоките дадено предприятие се счита за новосъздадено в продължение на първите три години след началото на неговите операции. Настоящата ситуация е специфична, в която ново предприятие се създава от ликвидацията на предишно предприятие. В съответствие с точка 12 от насоките този сценарий дисквалифицира предприятие от допустимост до помощ за оздравяване и преструктуриране. В настоящия случай Комисията счита, че подаването на документи за обявяване в несъстоятелност от страна на SSPH и SS през юли 2002 г. е решаващо в това отношение. Именно това обявяване в несъстоятелност отбелязва непоследователността във връзката между старото икономическо дружество и новото икономическо дружество, което е било защитено от задълженията на старото икономическо дружество. Поради това Комисията заключава, че SSN не отговаря на критериите за помощ за оздравяване и преструктуриране в тригодишния период с начало юли 2002 г., когато е започнало своите нови операции без стари задължения.
(269)
Точка 12 от насоките признава, че дадено дружество, което първоначално е считано за новосъздадено, ще получи право да кандидатства за помощ за оздравяване и преструктуриране при изтичане на тригодишния период след неговото откриване, при условие че то отговаря на критериите за предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките. Комисията отбелязва, че условията за допустимост на SSN в съответствие с насоките са били изпълнени след изтичане на тригодишния период. По-специално SSN постоянно е генерирало загуби и няколко пъти е било спасявано от обявяване в несъстоятелност единствено чрез държавна намеса. Поради това от юли 2005 г. то е отговаряло на критериите за предприятие в затруднено положение по смисъла на точка 11 от насоките.
3.3.2. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(270)
В съответствие с точка 34 от насоките предоставянето на помощта трябва да зависи от изпълнението на плана за преструктуриране, който трябва да даде възможност на дружеството да възстанови своята жизнеспособност в рамките на разумен срок. Възстановяването на жизнеспособност означава, че след завършване на неговото преструктуриране дружеството е в състояние да покрие всичките си разходи и да генерира достатъчна възвръщаемост на капиталите, за да може самостоятелно да се конкурира. Продължителността на преструктурирането трябва да е колкото се може по-кратка.
(271)
Комисията първо отбелязва, че в хода на нейното разследване тя е прегледала два плана за преструктуриране, този от 2002 г. и този от 2006 г., които са изготвени от управлението на корабостроителницата и са одобрени от държавата. По отношение и на двата плана Комисията заключи, че Полша не е успяла да демонстрира, че те са достатъчни за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Тъй като планът за преструктуриране от 2006 г. заменя плана за преструктуриране от 2002 г., по-долу Комисията ще обясни основанията за своето заключение относно плана за преструктуриране от 2006 г.
(272)
Планираната стратегия за фокусиране върху пазарни ниши, в които корабостроителницата е приела, че разполага с конкурентно предимство и където е счела, че общата конкурентна и пазарна среда е благоприятна, действително изглежда подходяща за SSN. Независимо от това фактът, че почти 70 % от плавателните съдове в книгата за поръчки на корабостроителницата за последващите години са контейнеровози, не показва наличие на основна промяна в ориентацията на корабостроителницата. Няма други свидетелства, например големи изследователски и развойни проекти или дейности по маркетинг, които да подкрепят заключението, че корабостроителницата би била в състояние да осъществи тази стратегия в краткосрочен план. Поради това Комисията не е убедена, че тази пазарна стратегия е била постижима от реалистична гледна точка.
(273)
Планираното ниво на инвестиции в размер на 200 млн. PLN очевидно е било недостатъчно предвид факта, че съоръженията на корабостроителницата са били в лошо състояние и значително обезценени. Макар отчетната стойност на активите през 2006 г. да е била 130 млн. PLN, предвижданото обезценяване за периода 2006-2009 г. е било в размер на 85 млн. PLN. Това показва, че голяма част от инвестициите ще бъдат компенсирани незабавно от обезценяването и действителната модернизация би била ограничена.
(274)
Мнението на Комисията, че обхватът на планираните инвестиции не е достатъчен, беше подкрепено от факта, че в плана за преструктуриране от 2006 г. се приема, че през 2011 г. производителността на SSN би достигнала нивото на средната производителност на ЕС за 2000 г. (а неговата производителност в онзи период е била сравнима със средната на ЕС за 1992 г.), и Комисията счете това за недостатъчно, за да позволи на корабостроителницата да се конкурира на пазара без дългосрочна подкрепа от държавата.
(275)
Комисията изрази съмнения, че планираните увеличения на заплатите от около 5 % годишно биха били достатъчни за мотивиране на работниците да се задържат в корабостроителницата, а същевременно високото ниво на отсъствия от работното място и недостиг на квалифицирани работници - тъй като те са напускали с цел по-високо заплащане в други европейски корабостроителници - са били (и продължават да бъдат) един от основните проблеми на корабостроителницата.
(276)
Прогнозата в плана е, че възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE), без да се вземат предвид увеличенията на заплатите, би била средно 19 % годишно в периода 2007-2011 г., което предполагаемо е нивото на възвръщаемост, очаквано от частен инвеститор. При все това, ако се вземат предвид неизбежните увеличения на заплатите, ROCE в същия период би била около 1,45 % годишно, което е много под приемливото ниво за който и да е частен инвеститор.
(277)
Като цяло Комисията отбеляза, че освен физическите инвестиции, които корабостроителницата е идентифицирала, описала подробно, определила количествено, степенувала по приоритети и насрочила, планираните мерки са били формулирали неясно и с общи определения, основно под формата на препоръки за последващи анализи. Поради това Комисията не беше в състояние да оцени въздействието на тези мерки и следователно не беше убедена, че те са разумни и достатъчно широкообхватни, за да решат структурните проблеми на корабостроителницата.
(278)
Въз основа на горепосоченото Комисията счете, че планираното индустриално и организационно преструктуриране не би било достатъчно за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Планът не е отивал достатъчно далеч и целевите резултати за 2011 г. не бяха задоволителни. Корабостроителницата очевидно не е разполагала с допълнителен капитал, който да бъде използван за обновяване и подобряване на ефикасността. Комисията изрази съмнения дали корабостроителницата би могла да набере необходимия капитал за широкообхватно преструктуриране на пазара.
(279)
Тези съмнения бяха потвърдени от действителните развития в процеса на приватизация на SSN. Както беше описано по-горе, като мажоритарен собственик на SSN, ARP направи три опита да намери частен инвеститор, готов да поеме корабостроителницата. Нито един от опитите за приватизация (частичната приватизация през 2006 г. или двата опита за продажба на мажоритарен дял в корабостроителницата през 2007 г.) не беше успешен. Комисията отбелязва, че опитите за приватизация са били извършени в период, когато пазарът на корабостроенето се е характеризирал от безпрецедентен растеж и поради това е предлагал оптимални условия за продажбата на корабостроителницата. Отрицателният резултат от процеса на приватизация може да бъде тълкуван единствено като липса на увереност от страна на участниците на пазара в способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план. Оттеглянето на Amber от процеса на приватизация след задълбочено проучване с полагане на необходимото старание само допълнително демонстрира това (34).
(280)
Комисията отбеляза подновените усилия на полските органи да намерят частен инвеститор за SSN след оттеглянето на Amber. При все това до датата на настоящото решение не се е случило нищо, което да убеди Комисията, че подновените опити за приватизация могат да постигнат положителен резултат в близко бъдеще и в съответствие с насоките.
(281)
По-специално Комисията оцени плана за преструктуриране от юни 2008 г., изготвен от Mostostal, като взе предвид и представянето на плана от страна на Mostostal на срещата на 24 юни 2008 г. Комисията отбелязва, че в много отношения този план е само представяне, което служи като основа за последваща аналитична дейност, която да бъде предприета от инвеститора. Независимо от това в някои отношения той съдържа сериозни недостатъци, които карат Комисията да заключи, че той не успява да демонстрира, че корабостроителницата ще възстанови своята жизнеспособност в рамките на разумен срок.
(282)
По-специално Комисията счита, че не е демонстрирана надеждността на бизнес стратегията по отношение на корабостроителния сектор. Планът не предлага никакви подробности отвъд просто твърдение, че корабостроителницата ще продължи да строи кораби. Не се съдържа анализ на способността на корабостроителницата да строи ро-пакс и многофункционални плавателни съдове (например капацитет за дизайн, умения) или нейната способност да сключва договори за такива кораби в краткосрочен до средносрочен план (например договори с клиенти или с други корабостроителници относно възможности за възлагане на работа на подизпълнители), няма пазарни предвиждания за тези сегменти, които да показват дали очакваното търсене оправдава тази бизнес стратегия и няма предвиждания относно рентабилността на тези сегменти.
(283)
Комисията отбелязва, че Mostostal е признало своята липса на опит в корабостроителния сектор и че действителното му намерение е да намери стратегически партньор, който да управлява корабостроителната дейност на корабостроителницата. Макар че Комисията беше уведомена, че Mostostal действително преговаря с някои потенциални партньори за сътрудничество, такова сътрудничество не беше установено преди изготвянето на плана за преструктуриране, представен на Комисията. Писмото за намерение с Ulstein показва единствено, че страните биха преговаряли дали и какво сътрудничество е възможно. От преработения план за преструктуриране, представен на 7 юли 2008 г., в комбинация с писмото за намерение може да се заключи, че Ulstein е проучвало възможността за използване на производствените съоръжения на SSN, но не като собственик, а като част от договорни отношения. Нито един от тези документи не е показвал, че Ulstein ще сключи партньорство с Mostostal за преструктуриране и управление на корабостроителните операции на SSN. Това води до сериозни съмнения относно приеманите резултати от преструктурирането и финансовите прогнози, най-малкото що се отнася до корабостроенето, и поради това ефективно касае самата концепция за диверсификация на бизнеса.
(284)
Инвестиционната програма, включена в плана и съставена от корабостроителницата, не демонстрира, че предложените инвестиции са необходими за възстановяване на жизнеспособността на корабостроителницата. От друга страна, Комисията отбелязва, че около 60 % от предвидените инвестиции биха служили единствено за поддържане на стойността на дълготрайните активи на корабостроителницата на настоящото ниво. По-същественото е, че в преработения план за преструктуриране, представен на 7 юли 2008 г., се признава, че външен консултант е осъществявал дейност по инвестиционна програма за дейностите по корабостроене, което показва, че инвестиционната програма, предвидена от Mostostal, не може да бъде счетена за надеждна основа за финансовите прогнози на Mostostal или следователно за възстановяване на дългосрочна жизнеспособност. Поради това Комисията счита, че не е получила демонстрация, че предложената инвестиционна програма е била достатъчно широкообхватна, за да възстанови жизнеспособността.
(285)
Комисията също така отбелязва, че някои важни мерки за преструктуриране (организационно преструктуриране, управление на доставки и запаси, преструктуриране на работните места) са описани много общо и планът е бил по-скоро представяне, служещо като основа за последваща аналитична дейност, която да бъде предприета от инвеститора. Макар фактът, че планът идентифицира определени области, в които е необходимо преструктуриране, да се оценява положително, степента на неопределеност не позволява на Комисията да оцени дали мерките за преструктуриране адекватно решават проблемите на корабостроителницата, както и с какви предположения и в рамките на какъв срок биха могли да бъдат извършени те.
(286)
Що се отнася до финансовите прогнози, в плана не се обяснява подробно как различните мерки за преструктуриране, включително инвестиции и разнообразни мерки за намаляване на разходите и свързаните с това подобрения в производителността, биха се отразили на финансовите прогнози. Няма и анализ, който да изпитва чувствителността на тези прогнози към различни рискови фактори, като развитие на пазара, цени, разходи за материали, обменни курсове на чуждестранни валути и заплащания. В отсъствието на подробно описание и обосновка на предположенията в основата на финансовите прогнози Комисията счита, че не са били демонстрирани надеждността на тези прогнози и стабилността на плана за преструктуриране. Това е особено важно, като се има предвид твърдението на самия инвеститор, че финансовите прогнози показват, че рентабилността на инвестицията е гранична.
(287)
Последно, Комисията отбелязва, че инвеститорът е изготвил план за преструктуриране, чието успешно прилагане зависи от допълнителна държавна помощ. Дори с тази допълнителна държавна помощ и намесата на инвеститора възвръщаемостта на капитала в края на периода на преструктуриране би продължавала да е относително ниска, предвид факта, че алтернативните възможности за инвестиции, например правителствените облигации, включват подобна възвръщаемост и по-нисък риск, както признава самият инвеститор.
(288)
Поради това Комисията счита, че не е демонстрирана способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност въз основа на плана за преструктуриране от юни 2008 г., съставен от Mostostal.
(289)
Комисията отбелязва, че макар планът за преструктуриране, представен през септември 2008 г., да е по-развит от този от юни 2008 г., повечето от съмненията на Комисията относно стабилността и надеждността на плана продължават да са в сила.
(290)
Планът не съдържа пълен анализ на пазара за всички планирани дейности на наследниците на SSN. Представено е само ограничено описание на пазара за планираната дейност на SSN Ulstein и SSN Nowa и това описание не показва предвижданото търсене или рентабилността от тази дейност. Не е представен бизнес план по същество за SSN Odra, а планът за преструктуриране единствено посочва, че дружеството може да строи определени видове плавателни съдове, без да предоставя достатъчна обосновка.
(291)
Комисията отбелязва, че SSN Odra, за което се очаква да продължи корабостроителната дейност на SSN, би се притежавало изцяло от Mostostal, което няма опит в корабостроителния сектор. Ulstein, чието участие в проекта за преструктуриране е трябвало да осигури необходимото ноу-хау и опит в корабостроителния сектор, не възнамерява да осъществи никакво финансово участие в SSN Odra.
(292)
Що се отнася до SSN Wspólna, Комисията отбелязва, че в съответствие с плана приблизително 40 % от неговия капацитет ще бъде използван или от дружество, което ще бъде закрито (SSN Nowa), или от дружество, което няма бизнес план (SSN Odra). В допълнение се приема, че оставащият капацитет на SSN Wspólna (9-17 хиляди тона стомана, т.е. 12-23 % от неговия капацитет) ще се използва за възлагане на дейности на други дружества, но целевият пазар, търсенето и нивото на рентабилност, което може да бъде постигнато, не са били анализирани.
(293)
Поради това Комисията счита, че планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. отново не успява да демонстрира надеждността на бизнес стратегията, особено по отношение на корабостроителния сектор.
(294)
Що се отнася до планираното преструктуриране на активи, Комисията отбелязва, че планът не представя никакъв анализ на инвестиционните нужди на корабостроителницата, нито обосновка за инвестиционната програма. Комисията счита, че планираните инвестиции в размер на […] млн. PLN за прехвърляне на някои производствени активи с цел освобождаване на земя са инвестиции за замяна, а не действителна модернизация на активи.
(295)
Поради това разходите за планираната модернизация са в размер само на 104 млн. PLN и инвестицията за модернизация би била осъществена в SSN Mostostal, SSN Ulstein и SSN Wspólna. В SSN Odra, за която се предполага да генерира почти 50 % от доходите на всички дружества, които наследяват SSN в бъдеще, няма да бъдат извършвани никакви инвестиции и няма да има дълготрайни активи. Комисията отбелязва, че планът, представен от Mostostal през юни 2008 г., е предвиждал инвестиции в размер на 264 млн. PLN. Тъй като не е представена обосновка за такова намаление на инвестиционната програма (с 40 % в сравнение с плана от юни) и няма анализ на инвестиционните нужди на дружествата, Комисията счита, че не е получила демонстрация, че планираната инвестиционна програма е достатъчна за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на операциите.
(296)
Не са описани очакваните резултати от мерките за преструктуриране и планът не обяснява кога изпълнението на тези мерки ще доведе до резултати и ще окаже въздействие върху финансовото изпълнение на дружествата. Освен това в плана не са описани предположенията за финансовите прогнози по отношение на предвидените приходи и разходи. Тези фактори водят до съмнения относно надеждността на прогнозите. В допълнение, анализът на чувствителността показва, че SSN Mostostal, и най-вече SSN Odra биха останали много уязвими към променящи се пазарни условия. Обезценяване на американския долар с 10 % би довело намаляване на натрупания приход от 40 % за SSN Mostostal и 83 % за SSN Odra в периода 2009-2012 г. (макар че анализът за SSN Odra не взема предвид политиката на хеджиране). Освен това в плана се приема, че увеличение от 10 % на цените на стоманата би довело до спад в натрупания приход от 40 % за SSN Mostostal и 50 % за SSN Odra. Следователно Комисията заключава, че планът не е демонстрирал, че след изпълнението на разумна политика за хеджиране чувствителността на дружествата към промени в обменните курсове или цените на стоманата биха били на приемливо ниво.
(297)
Що се отнася до планираната възвръщаемост от продажбите, тъй като планът не описва на каква основа се изчисляват предвижданите резултати от продажби (от гледна точка на оперативни разходи, цени на плавателни съдове, рентабилност на бизнеса за производство на стомана и др.), Комисията трябва да заключи, че не е получила демонстрация, че предвижданите резултати се основават на реалистични предположения. Освен това предвижданата възвръщаемост от продажбите за SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe е маргинална, както се признава в плана за преструктуриране. Комисията не счита, че толкова ниско ниво на възвръщаемост би било достатъчно, за да могат тези дружества да бъдат конкурентни на пазара без държавна подкрепа. Макар в плана да се твърди, че SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe трябва единствено да предоставят услуги за другите дружества, което предполагаемо обосновава ниската предвиждана възвръщаемост от продажбите, Комисията отбелязва, че за тях се предполага да бъдат независими дружества и техните слаби предвиждани резултати водят до съмнения за дългосрочната жизнеспособност на целия проект.
(298)
Поради това Комисията заключава, че надеждността на финансовите прогнози е съмнителна и предвижданите резултати остават много чувствителни към променящите се пазарни условия. Съответно Комисията счита, че не е демонстрирана стабилността на плана.
(299)
Въз основа на горепосоченото Комисията счита, че не е била демонстрирана способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност въз основа на плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г. Освен това Комисията отбелязва, че Ulstein се е оттеглило от процеса на приватизация на SSN, което означава, че планът за преструктуриране от 12 септември не може да бъде изпълнен в съответствие с условията, приети в плана. Във всеки случай оценката по-горе показва, че дори ако Ulstein участваше в проекта или ако Mostostal е възнамерявало самостоятелно да изпълни плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г. (както е обявено в неговото писмо от 22 септември 2008 г.), този план не би могъл да се счита за достатъчен.
(300)
Неуспехът от опитите за приватизация означава, че корабостроителницата не е в състояние да получи достатъчно капитал при пазарни условия, за да изпълни плана за преструктуриране от 2006 г. и още по-малко да изпълни необходимата широкообхватна стратегия за преструктуриране, която би гарантирала дългосрочна жизнеспособност на корабостроителницата без необходимост от продължителна държавна подкрепа. Той също така означава, че SSN няма да е в състояние да получи необходимото ръководно и пазарно ноу-хау за своето преструктуриране.
(301)
В отсъствието на реалистичен и широкообхватен план за преструктуриране Комисията заключава, че помощта, предоставена на SSN и описана в част 2.7 по-горе, е чисто оперативна помощ, а не помощ за преструктуриране, която да е съвместима с общия пазар.
3.3.3. ПОМОЩ, ОГРАНИЧЕНА ДО МИНИМУМА
(302)
В съответствие с точка 43 от насоките размерът на помощта трябва да бъде сведен до абсолютния минимум на разходите за преструктуриране, необходими за осъществяване на преструктурирането. От получателя се очаква да направи съществен принос към финансирането на преструктурирането от собствените си ресурси или от външно финансиране при пазарни условия. Такъв принос е, от една страна, знак, че пазарът вярва в осъществимостта на възстановяването на жизнеспособност и, от друга страна, е начин да се гарантира, че държавната помощ е сведена до минимума. При големи предприятия като SSN този принос следва да бъде поне 50 % от разходите за преструктуриране.
(303)
Първо, от описанието на положението на SSN по-горе следва, че корабостроителницата на практика не е била в състояние да привлече никакво външно финансиране за своето преструктуриране.
(304)
Що се отнася до собствения принос, в съответствие с плана за преструктуриране от 2006 г. разходите за преструктуриране, включително оперативните разходи, биха били 11 500 млн. PLN, а предложеният собствен принос би бил 3 600 млн. PLN, т.e. 30 %. Ако оперативните разходи се изключат от разходите и финансирането, разходите за преструктуриране биха били в размер на 374,7 млн. PLN, а собственият принос би бил 190 млн. PLN.
(305)
Комисията има съмнения дали очакването да се получат 190 млн. PLN на пазара е било реалистично. Няма свидетелства в онзи период, че SSN би могло да събере този капитал на пазара. Поради това предложеният принос не би могъл да се счита за действителен и реален, както се изисква от насоките. В действителност, няколкото неуспешни опита от страна на KPS и ARP първо да привлекат миноритарни акционери, а после да продадат 100 % от акциите на корабостроителницата, демонстрираха, че пазарът не е заинтересуван да инвестира в SSN.
(306)
Що се отнася до финансирането на операции, в плана за преструктуриране от 2006 г. се приема, че производството ще бъде финансирано чрез търговски заеми и авансови плащания от собственици на кораби, които не са гарантирани от KUKE, чиято обща стойност за целия период на преструктуриране от 2002 до 2009 г. е трябвало да бъде 3 200 млн. PLN, в сравнение с 4 200 млн. PLN, финансирани благодарение на гаранции от KUKE. Отново няма свидетелство в онзи период, че SSN би било в състояние да получи такова финансиране на пазара. Поради това предложеният принос под формата на търговски заеми и гаранции не би могъл да се счита за действителен и реален, както се изисква от насоките. В действителност Комисията отбелязва, че към днешна дата корабостроителницата не е била в състояние да получи финансиране за своите операции на пазара без държавна подкрепа.
(307)
Освен това в плана за преструктуриране от 2006 г. се твърди, че допълнителни плащания в размер на 628,7 млн. PLN от собственици на кораби след предоговарянето на договорите следва да се считат за собствен принос. Някои договори действително са били предоговорени. Комисията изтъква, че според насоките собственият принос следва да бъде знак, че пазарите вярват в осъществимостта на възстановяване на жизнеспособността. Фактът, че собствениците на кораби, изправени пред риска договорените плавателни съдове да не бъдат доставени и с оглед на външни фактори (като увеличение на цените на стоманата), желаят да увеличат цената на договорените плавателни съдове, не демонстрира тяхната увереност в способността на корабостроителницата да стане жизнеспособна и конкурентоспособна в дългосрочен план. Освен това собствениците на кораби не са се съгласили да извършват допълнителни плащания за покриване на разходите за преструктуриране, а само (и само до определена степен) за покриване на производствените разходи за договорените плавателни съдове. Поради това Комисията не може да приеме допълнителните плащания от собствениците на кораби като собствен принос по смисъла на насоките.
(308)
Планът за преструктуриране от юни 2008 г. не постигна съществени подобрения в това отношение. Макар инвеститорът да се ангажира да влее 149,5 млн. PLN, които да бъдат използвани за частично финансиране на инвестиционната програма, той също така поиска допълнителна капиталова инжекция от държавата в размер на общо 588 млн. PLN и заем в размер на 68 млн. PLN от ARP. Инвеститорът също така поиска допълнителни гаранции от KUKE, за да финансира оборотния капитал.
(309)
Разходите за преструктуриране, които биха могли да се идентифицират въз основа на ограничената информация, съдържаща се в плана за преструктуриране от юни 2008 г., отговарят най-малко на предвижданата сума, необходима за покриване на очакваните загуби по настоящи договори за корабостроене за периода 2008-2009 г. (588 млн. PLN) и за инвестиционните нужди, предвиждани за периода 2008-2012 г. (264 млн. PLN).
(310)
Повечето от тези разходи е трябвало да бъдат покрити с държавна помощ. На практика единственият предвиждан собствен принос от инвеститора е бил капиталова инжекция в размер на 149,5 млн. PLN, което отговаря на 17 % от разходите за преструктуриране, посочени по-горе. В съответствие с установената практика (35) Комисията счита, че бъдещ паричен поток не може да се счита за собствен принос по смисъла на насоките, защото не представлява действителен и реален принос на дружеството или неговите акционери за покриване на разходите за преструктуриране. В допълнение Комисията трябва да вземе предвид целия период на преструктуриране, който е започнал през 2002 г. Предвид значителната държавна помощ, от която се е възползвала корабостроителницата в този период, собственият принос става още по-неясен, що се касае до общите разходи за преструктуриране. Поради това е очевидно, че собственият принос е далеч от прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискван от насоките.
(311)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. отново не успява да подобри планираното ниво на собствения принос към разходите за преструктуриране.
(312)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. предоставя по-подробна информация относно планираните разходи за преструктуриране и източници на финансиране. Планираните разходи за преструктуриране се състоят от инвестиционни разходи (104 млн. PLN), разходите за прехвърляне на производствени активи към друга част от корабостроителницата (50 млн. PLN), преструктуриране на работни места (53,4 млн. PLN), покриване на бъдещи загуби по настоящи договори (840 млн. PLN) и покриване на натрупаните задължения на корабостроителницата към ARP и KPS (197,5 млн. PLN) (36).
(313)
Общо разходите за преструктуриране са в размер на 1,354 млрд. PLN.
(314)
В допълнение, планът третира изискванията за оборотен капитал в размер на 227,6 млн. PLN като част от разходите за преструктуриране. Комисията счита, че изискванията за оборотен капитал са част от нормалната дейност на всяко дружество, а не разход за преструктуриране и поради това тяхното финансиране следва да се оценява отделно.
(315)
Що се отнася до собствения принос, в плана се предвиждат следните категории: допълнителни плащания от собственици на кораби след предоговаряне на договорите (376 млн. PLN), капиталови инжекции от инвеститори (242 млн. PLN), приходи от продажбата на активи (118 млн. PLN) и финансиране на оборотен капитал (заем и търговски кредит от Mostostal в размер на 170 млн. PLN).
(316)
Що се отнася до изискванията за финансиране на оборотен капитал, Комисията счита, че поради дългите производствени цикли и високата стойност на крайните продукти в корабостроителния сектор финансирането на оборотния капитал е специфичен проблем. При корабостроенето оборотният капитал до голяма степен се получава от външни източници. Част от оборотния капитал се получава от авансови плащания от собственици на кораби, обикновено срещу гаранция, която в Полша най-често се предоставя от KUKE. Тъй като авансовите плащания обикновено не превишават 80 % от продажната цена, корабостроителниците могат да прибегнат към краткосрочно финансиране или търговски кредити от техните доставчици. Поради това Комисията счита, че поради специфичната ситуация в корабостроителния сектор изискванията за оборотен капитал се нуждаят от структурирано решение и не са част от еднократни разходи за преструктуриране. Следователно Комисията счита, че заемите за оборотен капитал в корабостроителния сектор не могат да се считат за собствен принос, защото те служат за финансиране на текущи операции, а не за разходи за преструктуриране.
(317)
Както беше обяснено по-горе, Комисията счита, че допълнителните плащания от собственици на кораби след предоговаряне на договорите за увеличаване на продажната цена не могат да се считат за собствен принос по смисъла на насоките.
(318)
Що се отнася до планираните приходи от продажбата на излишни активи, оценени на стойност 118 млн. PLN, Комисията счита, че не е било демонстрирано, че този източник на финансиране може да се разглежда като действителен и реален.
(319)
Първо, в съответствие с проекта на споразумение за приватизация между ARP и KPS (настоящите собственици на SSN) и Mostostal, горепосочените активи е трябвало да бъдат продадени от Mostostal на дружество, избрано от ARP и KPS, за не по-малко от 118 млн. PLN. Това предположение дава основание за опасения, тъй като изглежда се равнява на държавна гаранция по отношение на минимални постъпления от продажбата на тези активи на купувач, избран от държавата. Поради това Комисията се съмнява, че тази потенциална продажба е независима от държавна помощ.
(320)
Второ, оценката на земята е основана на сравнение с продажби на недвижимо имущество в привлекателни области в района на Шчечин, които следва да бъдат използвани за строителство на апартаменти и предлагане на услуги, а не като индустриална област. От тази оценка е видно, че цените на земята, продавана за индустриални цели, може да бъде до 10 пъти по-ниска от сумите, приети в оценката. В допълнение оценката приема, че преди продажбата всички съществуващи сгради и инсталации ще бъдат разрушени и земята ще бъде почистена и подготвена. Оценката признава, че тази подготовка ще представлява някакъв разход. Не е дадена прогноза за тези разходи и планът за преструктуриране не включва никаква информация в това отношение (37).
(321)
Трето, Комисията изразява съмнения дали стойността на тези активи е правилно отразена в счетоводния баланс на SSN и впоследствие дали правилно е отразена в цената, която Mostostal би платило за SSN. Комисията отбелязва, че в съответствие със счетоводния баланс на SSN общата стойност на дълготрайните активи на корабостроителницата в края на 2007 г. е била […] млн. PLN. При все това, в плана се предвижда корабостроителницата да продаде своите производствени активи на новите дружества (SSN Ulstein, SSN Mostostal и SSN Wspólna) на тяхната номинална стойност за […] млн. PLN и да продаде излишните активи на трети страни при прогнозна пазарна стойност от […] млн. PLN. Това показва, че или отчетната стойност на активите се подценява, или че предвижданите приходи от тяхната продажба се надценява.
(322)
Последно, в края на 2007 г. нетната стойност на активите на SSN е била […] млн. PLN. Впоследствие ARP и KPS са извършили суап за дълг срещу капитал на стойност 131,5 млн. PLN и се планира нова капиталова инжекция в размер на 434 млн. PLN. От друга страна, предвижданите загуби по съществуващи договори са 465 млн. PLN. При баланса се оказва, че, ако всички други фактори останат непроменени, при придобиването на SSN Mostostal би поело активи с нетна стойност от […] млн. PLN на практика безплатно. Всички приходи от продажбата на активи се предполага да се използват от корабостроителницата (т.e. SSN Nowa) с цел преструктуриране (например за преструктуриране на работните места) и като оборотен капитал за завършване на плавателните съдове в настоящата книга с поръчки. Следователно Комисията заключава, че изглежда на корабостроителницата се предоставя допълнителна държавна помощ в контекста на нейната приватизация под формата на прехвърляне на активи под тяхната пазарна стойност (38). Чрез намаляване на продажната цена на акциите в замяна на ангажимент от страна на купувача да предприеме мерки за преструктуриране, държавата непряко финансира тези мерки. Впоследствие Комисията не може да приеме, че продажбата на активи, придобити от инвеститора под тяхната пазарна стойност, може да се счита за собствен принос (39).
(323)
Поради горепосочените причини Комисията счита, че не е получила демонстрация, че планираните приходи от продажбата на излишни активи на стойност 118 млн. PLN могат да се считат за действителен и реален източник на финансиране на разходи за преструктуриране.
(324)
Що се отнася до планираните капиталови инжекции от частни инвеститори, Комисията счита, че не е било демонстрирано, че те могат изцяло да се разглеждат като действителни и реални.
(325)
Първо, планът за преструктуриране предвижда, че общият финансов принос от Ulstein ще бъде 114,9 млн. PLN. При все това, в съответствие с предварителното споразумение за сътрудничество между Mostostal и Ulstein, което беше представено на Комисията - неподписано - на 5 септември, Ulstein се ангажира да увеличи капитала в SSN Ulstein с до 52,5 млн. PLN (а не с 67,3 млн. PLN, както е предвидено в плана), в SSN Wspólna с до 44,65 млн. PLN (докато планът предвижда участие на Ulstein в размер на 47,5 млн. PLN) и в SSN Biuro Projektowe с до 0,85 млн. PLN (планът предвижда 0,1 млн. PLN). По този начин целият принос, който Ulstein се ангажира да предостави в споразумението, е в размер на 98 млн. PLN, т.e. с 16,9 млн. PLN по-малко от предвижданото в плана за преструктуриране.
(326)
Второ, макар че в плана за преструктуриране се приема, че инвеститорите ще внесат свой собствен капитал в корабостроителницата, в него също така се признава възможността, че може да е необходимо Ulstein да получи финансиране на пазара. Не е представено доказателство, което да показва, че Ulstein ще бъде в състояние да гарантира такова финансиране, което поради това не може да се счита за действително и реално. Освен това на срещата на 10 септември 2008 г. представители на Ulstein обясниха, че Ulstein планира да предостави капитал в размер на общо 98 млн. PLN (т.e. в съответствие със споразумението за сътрудничество, описано по-горе), от които само 30 млн. PLN ще представляват капиталова инжекция. Останалата част ще трябва да бъде получена на пазара. Ulstein обясни, че ако не е в състояние да получи такова финансиране на пазара, то няма да прави капиталови инжекции (40). Нищо от това не е отразено в плана, в който се заявява единствено, че дали Ulstein финансира проекта от собствени ресурси или от външен заем „не променя принципите и резултатите от оперативната дейност на дружеството, нито нивото на собствения принос на инвеститорите“.
(327)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че не е получила достатъчни гаранции относно сумата, която Ulstein желае да инвестира, и относно неговата готовност да инвестира от собствени ресурси в случай на неуспех да получи външно финансиране. Поради това Комисията заключава, че от планираното увеличение на капитала в размер на 242 млн. PLN само 157,2 млн. PLN могат да се считат за действителни и реални. Освен това оттеглянето на Ulstein от процеса на приватизация, обявено в неговото писмо от 22 септември, и информацията, че Mostostal може самостоятелно да изпълни плана за преструктуриране от 12 септември, прави предвиденото в плана финансиране още по-несигурно.
(328)
В заключение, дори ако се отчетат единствено разходите за преструктуриране, които инвеститорът ще трябва да поеме (1,354 млрд. PLN), собственият принос, който е действителен и реален и независим от държавна помощ (157,1 млн. PLN), е само 12 %. Освен това Комисията трябва да вземе предвид целия период на преструктуриране, започнал през 2002 г. Предвид значителната държавна помощ, от която се е възползвала корабостроителницата през този период, собственият принос във връзка с общите разходи за преструктуриране е още по-неясен. Поради това е очевидно, че собственият принос дори не е близо до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискван от насоките.
(329)
Комисията отбелязва, че след оттеглянето на Ulstein от приватизацията и преструктурирането на SSN, в своето писмо от 25 септември 2008 г. Mostostal приложи писмо от водеща банка в Казахстан, BTA, относно потенциалния интерес на банката в проекта за SSN. В това писмо банката заяви, че би била готова да предостави финансиране в размер на 100 млн. USD за проекта за SSN и поиска от Mostostal да ѝ изпрати плана за преструктуриране, когато бъде одобрен от Европейската комисия. Комисията отбелязва, че писмото е с дата 26 юни 2008 г. и поради това не може да посочва плана за преструктуриране от септември 2008 г., а трябва да се позовава на плана от юни, който вече не е валиден. Поради това Комисията счита, че такова писмо не може да се счита за доказателство за действително и реално финансиране за плана от септември 2008 г. Във всеки случай, дори ако това финансиране бъде счетено за действително и реално и ако се анализират дори само планираните разходи за преструктуриране, собственият принос би бил не повече от 17 % от разходите за преструктуриране (41), т.e. значително по-малко от изискваното от насоките.
(330)
Въз основа на горепосоченото Комисията отбелязва, че в действителност корабостроителницата не е получила никакъв собствен принос на практика по смисъла на насоките и че във всеки случай собственият принос не е съществен. В допълнение планът за преструктуриране, представен от Mostostal, не гарантира достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като собственият принос следва да оказва ефект на поддържане на държавната помощ до минимума, при отсъствието на такъв собствен принос Комисията трябва да заключи, че изискването помощта да е сведена до необходимия минимум не е изпълнено. Напротив, планът за преструктуриране на Mostostal се основава на предположението, че ще бъде предоставена допълнителна държавна помощ и самото дружество заявява, че изпълнението на плана зависи от тази допълнителна държавна помощ.
(331)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че изискването помощта да бъде ограничена до минимума и да бъде придружена от действителен принос, независим от държавна помощ, не е изпълнено.
3.3.4. ИЗБЯГВАНЕ НА НЕНУЖНО НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(332)
Комисията припомня предварителното си споразумение с Полша относно закриването на хелинга Wulkan 1. При все това, в контекста на последващите развития след това споразумение и в контекста на горепосочените заключения по първите две условия на насоките, оценката дали предложените от Полша мерки за компенсация са били достатъчни не е нужна на този етап.
3.3.5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(333)
Комисията заключава, че държавната помощ в полза на SSN, за която е уведомена, не може да бъде обявена за съвместима с общия пазар и трябва да бъде възстановена.
4. ИЗПЪЛНЕНИЕ
(334)
Елементът на помощ, съдържащ се в предоставените на SSN мерки и описан в съображения от 187 до 201 в настоящото решение, трябва да бъде възстановен. Като цяло елементът на помощ, който трябва да бъде възстановен, т.е. предимството, предоставено на получателя на помощта, е равен на разликата в условията, които получателят би получил на пазара, и условията, при които мярката е била предоставена.
(335)
Референтните и сконтови лихвени проценти, обявени от Комисията, се прилагат по подразбиране относно пазарната стойност, по-специално за да се оцени предоставянето на средства, равностойни на помощ, особено когато те са отпуснати на няколко транша, както и да се изчисли елементът на помощ при схеми на лихвени субсидии (42). При дружества в затруднено положение като SSN Комисията счита, че референтната ставка следва да бъде увеличена с поне 400 базисни точки с цел отразяване на високия риск на транзакцията и с допълнителни 200 базисни точки поради липсата на обезпечение или недостатъчно обезпечение, предложено от получателя. Както беше обяснено по-горе, стойността на обезпечението, предоставено от корабостроителницата, е съмнително с оглед на съотношението на активите и пасивите на корабостроителницата. При дружества в затруднено положение, когато дружеството не може да получи никакво финансиране на пазара, елементът на помощ може да се равнява на до 100 % от номиналната стойност на получените средства (43).
(336)
Комисията счита, че в анализирания период, когато SSN е получавало помощта, описана в съображения от 187 от 201, то е изпитвало сериозни финансови затруднения (както е описано в съображения от 45 до 57) и не е било в състояние да получи никакво финансиране на пазара. Корабостроителницата е продължила да генерира загуби и в анализирания период тя на практика не е получила никакво финансиране на пазара. При тези обстоятелства никой оператор в условията на пазарна икономика няма да желае да предостави на корабостроителницата каквото и да е финансиране предвид свързания с това висок риск. Впоследствие Комисията счита, че никоя банка не би се съгласила да предостави заем на корабостроителницата, дори при високи лихвени проценти, и никоя банка не би се съгласила да предостави гаранция, дори в замяна на висока премия за гаранция.
(337)
Тъй като SSN не би получило заем или гаранция от пазара, всеки заем или гаранция, предоставени на корабостроителницата в анализирания период, автоматично представлява държавна помощ. Следователно всички гаранции, които все още са в действие, трябва да бъдат спрени незабавно и всички заеми незабавно да бъдат погасени.
(338)
При все това погасяването на каквито и да било заеми, предоставени на корабостроителницата, не е достатъчно за възстановяването на първоначалното положение, тъй като до датата на погасяване корабостроителницата е имала на свое разположение финансиране, което не би получила от пазара при нормални условия. Поради това, за да се възстанови първоначалното положение, това предимство, чийто размер може да бъде определен само приблизително чрез използване на лихвения процент за високорисков заем, също следва да бъде възстановено. Следователно за периода от датата, на която заемът е бил предоставен на корабостроителницата, до датата, на която корабостроителницата го върне, Комисията трябва да нареди възстановяването на разликата между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, който теоретично е адекватен за заем с много висок риск. За да се определи последният лихвен процент, Комисията отбелязва, че известието на Комисията относно метода за определяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент посочва, че рисковата премия може да бъде с повече от 400 базисни точки над референтната ставка „ако няма частни банки, които да отпуснат съответните кредити“, каквато е ситуацията в този случай. В няколко решения Комисията заключи, че премия от 600 базисни точки над референтната ставка е адекватният минимум, който отразява високорисковата ситуация (44). Комисията счита, че това представлява минимумът за заемите в настоящия случай.
(339)
Що се отнася до гаранциите, Комисията ще използва същия подход: за периода от датата, на която е била предоставена гаранцията, до датата на нейното прекратяване Комисията трябва да нареди възстановяването на паричната равностойност на помощта, съдържаща се в гаранцията.
(340)
Що се отнася до гаранциите, Комисията счита, че, както беше обяснено в Известие на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (45), паричната равностойност на помощта се равнява или на процента от субсидията, постигната благодарения на гаранцията (когато гаранцията покрива заем, предоставен при лихвен процент, по-нисък от пазарния), или на рисковия фактор върху гарантираната сума минус премиите, платени от получателя.
(341)
При все това, в случай на гаранции по авансови плащания, Комисията отбелязва, че авансовите плащания, гарантирани от KUKE, представляват аспект от договор за продажба, а не договор за заем и върху авансовите плащания не е начислена лихва. Поради това Комисията счита, че за да се изчисли елементът на помощ, предоставен на получателя, следва да се направи сравнение между премиите, плащани от корабостроителницата, и тези, които нормално биха се изисквали на пазара. Комисията счита, че премиите, начислени по независимата от държавна помощ схема, съгласно която KUKE изпълнява своята програма за експортни застраховки, гарантирани от Държавния трезор, одобрена с решение на Комисията от 18 юли 2007 г., биха могли да служат като референтни премии за горепосоченото изчисление. Отново, тези премии би трябвало да се увеличат с поне 400 базисни точки, за да се отрази фактът, че корабостроителницата не е имала право да получава гаранции по тази схема. По този начин предоставянето на гаранции на корабостроителницата е водело до значително по-висок риск.
(342)
Както беше обяснено по-горе, тъй като корабостроителницата не би била в състояние да получи никакви гаранции на пазара поради своето несигурно финансово положение, гаранциите от KUKE трябва да бъдат прекратени незабавно, за да се сложи край на нарушаването на конкуренцията, породено от помощта.
(343)
Продължителното несъбиране на дългове от страна на публичните органи също представлява държавна помощ и трябва да бъде взето предвид (46). Това е подобно на револвиращ заем, предоставен при преференциални условия, и поради това помощта отговаря на разликата между лихвата, която би била начислена от пазара (за дружество с подобен рейтинг в подобно финансово и икономическо положение и с подобно обезпечение), и лихвата, начислена от предоставящия орган.
(344)
Комисията счита, че с оглед на продължителното несигурно финансово положение на корабостроителницата, кредитор в условията на пазарна икономика би събрал своите вземания веднага щом те станат дължими. Поради това фактът, че полските органи не са предприели незабавни мерки за събиране, представлява предоставяне на помощ и следователно датата на матуритет на всяко задължение би била датата, на която помощта е била предоставена. Елементът на помощ би се равнявал на разликата между лихвата, която би била начислена на пазара (за дружество с подобен рейтинг в подобно финансово и икономическо положение и с подобно обезпечение), и лихвата, начислена от органите.
(345)
Тъй като всеки оператор в условията на пазарна икономика би изискал незабавно изплащане на дълговете от страна на корабостроителницата, трябва да се изплати не само елементът на помощ, произтичащ от недостатъчната лихва, но незабавно трябва да се изплатят и натрупаните задължения.
(346)
Комисията отбелязва, че капиталовите инжекции от страна на държавата или контролирани от държавата предприятия, като ARP и KPS, в дружества в затруднено положение, при които не може да се очаква възвръщаемост по време на вливането, се считат за безвъзмездни субсидии (47). За да се отстрани нарушението на конкуренцията, породено от капиталовата инжекция, корабостроителницата трябва да изплати пълната сума на влетия капитал.
(347)
В писмо от 3 ноември 2008 г. Полша се ангажира да изпълни настоящото решение, като продаде активите на корабостроителницата на пазарни цени чрез открита, прозрачна, безусловна и недискриминационна тръжна процедура (проведена в съответствие със специфичните условия, изложени за първи път в писмото на Комисията от 27 октомври 2008 г.), и да закрие SSN. Всички искове за възстановяване на държавна помощ в съответствие с настоящото решение трябва да бъдат незабавно регистрирани от Полша в рамките на процедурата по ликвидация на SSN. С писмо от 6 ноември 2008 г. Комисията уведоми Полша, че ако тези условия бъдат спазени, продажбата на активите няма да включва нова помощ за купувача (купувачите) на активите на корабостроителницата и активите могат да се прехвърлят на купувача (купувачите) без каквито и да било задължения във връзка с възстановяването на неправомерна и несъвместима държавна помощ, предоставена на корабостроителницата в миналото, в съответствие с изискването да няма икономическа връзка между получателите на помощта и дейността на купувачите (48). Комисията ще следи отблизо дали условията, изложени в писмото на Комисията от 27 октомври 2008 г. и приети от полските органи, се спазват, за да оцени дали настоящото решение се изпълнява правилно.
(348)
Тези условия, с които Полша изрично се ангажира, са, както следва.
(349)
Активите (без пасивите) ще бъдат приватизирани чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура. SSN, с всички оставащи активи и пасиви, ще бъде закрито.
(350)
Активите трябва да се продадат на пазарна цена (на участника, предложил най-високата цена). Активите трябва да се обявят за продажба отделно или на голям брой от малки пакети, определени по такъв начин, че да се увеличат до максимум постъпленията от продажбата. Такива пакети не трябва да се състоят от организирани части от предприятие или бизнес. При все това такова определяне на пакетите не е с цел да възпрепятства потенциалните купувачи да представят съвместна оферта за няколко актива/пакета.
(351)
Търгът трябва да бъде недискриминационен, което означава, че той трябва да гарантира, че продажбата е открита за всички категории потенциални купувачи без никаква дискриминация във връзка с целта на тяхната инвестиция.
(352)
Към търга не трябва да се поставят никакви условия (например запазване на заетост или дейност или поемане на съществуващи договори). Единственият критерий за избора на успешната оферта следва да бъде увеличаване до максимум на приходите в полза на кредиторите на корабостроителницата.
(353)
Държавните и частните кредитори на корабостроителницата, включително клиентите на корабостроителницата, следва да запазят същото подреждане и права по отношение на постъпленията от продажбата на активи, каквито биха имали при процедура по обявяване в несъстоятелност.
(354)
Не може да се предоставя нова държавна помощ в контекста на продажбата, независимо дали под формата на отписване или финансирано от държавата погасяване на публичноправни задължения, или частни кредитори, капиталови инжекции, заеми, гаранции или други мерки. Всякакви нови публични задължения, натрупани в този период, който е строго необходим за приключване на процедурата по продажбата, следва да бъдат възстановени от ликвидационните активи.
(355)
Продажбата трябва да бъде проведена от независим администратор, с права и задължения, подобни на тези на синдик. Трябва да бъде създадена структура, която позволява на кредиторите да осъществяват ефективен надзор на продажбата и да гарантира, че тя се провежда при пазарни условия и че се зачитат тяхното подреждане и права по отношение на постъпленията от продажбите. В допълнение Полша и Комисията ще назначат съвместно контролиращ управител със специалната задача да съдейства на Комисията при удостоверяване, че процесът на продажба и възстановяване на помощта се провежда в пълно съответствие с изискванията, посочени по-горе. За тази цел контролиращият управител ще представя редовни и подробни доклади на Комисията за всеки етап от процедурата.
(356)
Полша заяви, че трябва да предприеме законодателно действие, за да изпълни настоящото решение. Комисията признава, че поради това е осигурен по-дълъг период за изпълнение от обичайно определения период, с оглед също така на броя индивидуални мерки за държавна помощ, които настоящото решение касае, и техните различни форми и продължителност. Поради това Комисията отправя искане към Полша да изпълни настоящото решение в рамките на седем месеца от датата на уведомление за настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, описана в съображения 187-201, която е била неправомерно предоставена на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, е несъвместима с общия пазар.
Освен това всички гаранции по авансови плащания, предоставени на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение, са несъвместими с общия пазар.
Член 2
Що се отнася до заемите, получени от различни публични органи, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето и възстановяването на заема, между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, при който получателят би могъл да получи заема на пазара. В допълнение, ако някой от заемите не е бил погасен към момента на приемане на настоящото решение, той трябва незабавно да бъде възстановен.
Член 3
По отношение на гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето и изтичането на гаранцията, между премията за гаранция, платена от получателя, и премията за гаранция, при която получателят би могъл да получи гаранцията на пазара. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е активна към момента на приемане на настоящото решение, тя трябва незабавно да бъде прекратена.
Член 4
Член 3 също така се прилага, mutatis mutandis, към всякакви гаранции по авансови плащания, предоставени на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО от 1 юли 2007 г. до момента на приемане на настоящото решение.
Член 5
По отношение на несъбраните задължения към различни публични органи, описани в съображения от 187 до 201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето на помощта и погасяването на публичното задължение, между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, при който получателят би могъл да получи отлагане на матуритета на неговите задължения от кредитор в условията на пазарна икономика. В допълнение, всякакви неизплатени публични задължения незабавно се погасяват.
Член 6
По отношение на капиталовите инжекции от различни публични органи, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на пълната сума на влетия капитал.
Член 7
1. Полша възстановява помощта от получателя, както е описано в членове 2-6. Помощта се възстановява в съответствие с насоките, разяснени в съображения 334-347.
2. Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на SSN, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (49) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004 г. (50)
4. Полша анулира всички останали изплащания на помощта, посочена в член 1, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 8
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Полша гарантира изпълнението на настоящото решение в срок седем месеца след датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 9
1. В срок два месеца от датата на уведомяване за настоящото решение Полша предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която следва да се възстанови от получателя;
б)
подробно описание на предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта;
г)
доказателство, че всички активни гаранции по авансови плащания са били прекратени.
2. Полша уведомява Комисията относно последващи национални мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1.
При поискване от Комисията Полша незабавно предоставя информация за предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение.
Освен това тя предоставя подробна информация за размера на помощта и лихвите, които са вече възстановени от получателя.
Адресат на настоящото решение е Полша.
Съставено в Брюксел на 6 ноември 2008 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 6 novembre 2008
relativa all’aiuto di Stato C 19/05 (ex N 203/05) concesso dalla Polonia a Stocznia Szczecińska
[notificata con il numero C(2008) 6770]
(Il testo in lingua polacca è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2010/3/CE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 88, paragrafo 2, primo comma,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
dopo aver invitato gli interessati a presentare osservazioni (1) conformemente a detti articoli,
considerando quanto segue:
1 PROCEDIMENTO
(1)
Ai sensi delle disposizioni dell’allegato IV, punto 3, del trattato di adesione, che regolano la procedura del meccanismo provvisorio, la Polonia, con lettera del 27 aprile 2004, protocollata il 28 aprile 2004, ha notificato le misure di ristrutturazione adottate in favore di Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (Nuovo cantiere di Stettino srl, di seguito «SSN»). Il caso è stato protocollato con il numero PL 31/2004.
(2)
Con lettera del 19 maggio 2004 la Commissione ha invitato la Polonia a presentare alcuni documenti mancanti; tali documenti sono stati forniti il 16 giugno 2004. La Commissione ha richiesto ulteriore documentazione con lettere del 12 agosto 2004, 18 novembre 2004 e 4 marzo 2005, cui la Polonia ha risposto con lettera del 24 settembre 2004, protocollata lo stesso giorno, del 28 gennaio 2005, protocollata il 2 febbraio 2005, del 30 marzo 2005, protocollata il 1o aprile 2005 e del 18 aprile 2005, protocollata il 20 aprile 2005. Incontri con le autorità polacche hanno avuto luogo alle date seguenti: 9 novembre 2004, 17 novembre 2004 e 3 marzo 2005.
(3)
Con lettera del 22 aprile 2005, protocollata lo stesso giorno, la Polonia ha accettato che la Commissione trattasse la notifica del caso PL 31/2004 del 27 aprile 2004 alla stregua di una notifica effettuata ai sensi dell’articolo 88, paragrafo 2, del trattato che istituisce la Comunità europea, per quanto riguarda qualsiasi misura che venisse considerata un nuovo aiuto. Al caso è stato assegnato il nuovo numero N 203/05.
(4)
Il 1o giugno 2005 la Commissione ha adottato la decisione di avviare il procedimento di cui all’articolo 88, paragrafo 2, del trattato che istituisce la Comunità europea, in merito agli aiuti per la ristrutturazione di SSN notificati dalle autorità polacche. La Commissione ha pubblicato tale decisione nella Gazzetta ufficiale (2) e ha invitato la Polonia e gli interessati a presentare le loro osservazioni.
(5)
Con lettera del 24 giugno 2005 le autorità polacche hanno segnalato il fatto che la decisione conteneva alcune informazioni riservate, chiedendo che tali informazioni venissero eliminate dalla versione pubblica della decisione. La Commissione ha risposto con lettera del 15 luglio 2005. La Polonia ha chiesto una proroga della scadenza per la presentazione delle osservazioni concernenti la decisione di aprire il procedimento con lettere del 30 giugno 2005, protocollata il 1o luglio 2005, del26 luglio, protocollata il 27 luglio 2005, e del 30 agosto 2005, protocollata il 1o settembre 2005. La Commissione ha risposto rispettivamente con le lettere del 12 luglio, del 2 agosto e del 9 settembre 2005. Con lettera del 4 ottobre 2005, protocollata il 7 ottobre 2005, le autorità polacche hanno presentato le proprie osservazioni alla decisione di avviare il procedimento d’indagine formale. Con questa lettera la Polonia ha presentato anche un piano di ristrutturazione per il 2002-2004, datato dicembre 2002 e modificato nell’ottobre 2003 (di seguito «piano di ristrutturazione del 2003»). Con lettera del 10 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno, un rappresentante legale di SSN ha dichiarato che la posizione e le osservazioni di SSN erano state inserite nel documento presentato dalle autorità polacche.
(6)
Altre osservazioni sono state presentate dalle seguenti terze parti: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Associazione delle industrie marittime polacche) con lettera del 6 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno, Towimor S.A. con lettera del 6 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno, H. Cegielski - Poznań S.A. con lettera del 6 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. con lettera del 6 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno, Peter Dohle Shiffahrts-KG con lettera del 5 ottobre 2005, protocollata il 6 ottobre 2005, Odjefjell ASA, con lettera del 6 ottobre 2005, protocollata l’11 ottobre 2005, i sindacati di SSN («Solidarność», «Solidarność 80» e «Stoczniowiec») con lettera del 7 ottobre 2005, protocollata il 10 ottobre 2005, il sindaco di Stettino con lettera del 5 ottobre protocollata l’11 ottobre 2005, Lubmor Sp. z o.o. con lettera del 6 ottobre 2005, protocollata l’11 ottobre 2005, e il Business Club di Stettino con lettera del 12 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno. La Commissione ha trasmesso queste osservazioni alla Polonia con lettera del 27 ottobre 2005. Le autorità polacche hanno risposto con lettera del 21 novembre 2005.
(7)
Per valutare il piano di ristrutturazione del 2003 la Commissione ha chiesto l’assistenza di un consulente esterno. Il consulente ha presentato la sua relazione alla Commissione nel marzo 2006.
(8)
Con lettera del 13 gennaio 2006 la Commissione ha chiesto alle autorità polacche di fornire ulteriori informazioni in merito al processo di ristrutturazione di SSN. La Polonia ha risposto con lettera del 20 febbraio 2006, protocollata lo stesso giorno. Il 22 febbraio 2006 si è svolta una riunione tra le autorità polacche, i rappresentanti del cantiere e il personale della Commissione. Dopo tale riunione la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alla Polonia, con lettere dell’8 marzo 2006, 30 marzo 2006, 12 aprile 2006 e 28 aprile 2006. Le autorità polacche hanno risposto con le lettere del 13 marzo 2006, protocollata lo stesso giorno, del 29 marzo 2006, protocollata il 30 marzo 2006, del 6 aprile 2006, protocollata il 10 aprile 2006, del 19 aprile 2006, protocollata il 20 aprile 2006, e del 26 maggio 2006, protocollata il 30 maggio 2006. Con lettera del 23 giugno 2006, protocollata il 26 giugno 2006, il consulente del cantiere ha presentato alla Commissione, a scopo consultivo, un progetto di piano di ristrutturazione intitolato «Piano di sviluppo 2006-2011 per Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o.».
(9)
Il 12 luglio 2006 si è svolta una riunione tra le autorità polacche, i rappresentanti del cantiere e il personale della Commissione. Le autorità polacche hanno presentato altre informazioni concernenti il processo di ristrutturazione di SSN con lettera del 13 luglio 2006, protocollata il 17 luglio 2006. Con lettera del 17 luglio 2006 la Commissione ha invitato le autorità polacche a fornire informazioni supplementari. Le autorità polacche hanno risposto con lettera del 1o settembre 2006, protocollata lo stesso giorno. Il 4 settembre 2006 la Polonia ha presentato per SSN un piano di ristrutturazione modificato, intitolato «Piano di sviluppo 2006-2011 per Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o.» (di seguito «piano di ristrutturazione del 2006»).
(10)
Con lettere del 26 settembre 2006, protocollata il 27 settembre 2006, e del 21 novembre 2006, protocollata il 27 novembre 2006, le autorità polacche hanno presentato ulteriori informazioni concernenti il caso.
(11)
Il 7 dicembre 2006 ha avuto luogo un incontro tra il Commissario signora Neelie Kroes e il ministro dell’Economia polacco Piotr Wozniak. Il ministro Wozniak ha espresso la ferma intenzione della Polonia di rilanciare il processo di privatizzazione di SSN per mezzo di una procedura aperta e trasparente, il cui completamento era previsto per il giugno 2007. La Polonia ha confermato tale dichiarazione con lettera del 27 dicembre 2006, protocollata il 4 gennaio 2007, facente riferimento alla decisione presa dal Consiglio dei ministri polacco il 19 dicembre 2006 con l’adozione del documento intitolato «Informazioni sullo stato dell’industria cantieristica». La Polonia ha chiesto alla Commissione di avviare colloqui sul tema delle misure di compensazione. Il 18 dicembre 2006 alcuni membri del personale della Commissione, accompagnati dal consulente esterno, hanno visitato il cantiere per definire la situazione di fatto e raccogliere i dati necessari per valutare le misure di compensazione. Il 16 gennaio 2007 il consulente esterno ha presentato la relazione in cui valutava l’attuale capacità del cantiere.
(12)
La Commissione ha risposto alla lettera del 27 dicembre 2006 con una lettera del 29 gennaio 2007, in cui, tra l’altro, invitava la Polonia a presentare una proposta di misure di compensazione per SSN entro la fine di febbraio 2007.
(13)
Con lettera del 28 febbraio 2007, protocollata lo stesso giorno, la Polonia ha presentato alcune spiegazioni riguardanti la privatizzazione di SSN e una proposta di misure di compensazione. Le autorità polacche proponevano di chiudere uno dei tre scali di costruzione del cantiere a partire dal marzo 2010.
(14)
Su tale base, il 15 marzo 2007 ha avuto luogo una riunione tecnica tra il personale della Commissione, le autorità polacche e i rappresentanti del cantiere, dedicata in primo luogo alle misure di compensazione ma in cui è stato discusso anche il processo di privatizzazione in corso. La Commissione e le autorità polacche hanno deciso di comune accordo che la Commissione avrebbe discusso le questioni tecniche direttamente con SSN, per raccogliere tutti i dati necessari a valutare la proposta avanzata dalla Polonia in materia di misure di compensazione.
(15)
In seguito alla riunione, la Commissione ha richiesto a SSN tutta una serie di dati con lettere del 29 marzo 2007, 27 aprile 2007 e 30 maggio 2007. Il cantiere ha risposto con lettere del 18 aprile 2007, protocollata il 27 aprile 2007, dell’8 maggio 2007, protocollata il 10 maggio 2007, e del 4 giugno 2007, protocollata il 5 giugno 2006. L’8 giugno si è svolta una riunione tra il personale della Commissione, le autorità polacche e i rappresentanti del cantiere. SSN ha fornito ulteriori informazioni con lettera del 15 giugno 2007, protocollata lo stesso giorno.
(16)
Con lettera del 31 luglio 2007 la Commissione ha informato la Polonia che, provvisoriamente, considerava la chiusura dello scalo di costruzione Wulkan 1 una misura di compensazione sufficiente, a determinate condizioni. Nella loro risposta del 24 agosto 2007, protocollata il 28 agosto 2007, le autorità polacche hanno confermato l’intenzione di attuare le riduzioni di capacità indicate nella lettera della Commissione.
(17)
Le autorità polacche hanno fornito informazioni concernenti la privatizzazione e la ristrutturazione di SSN con lettere del 5 gennaio 2007, protocollata lo stesso giorno, e del 9 gennaio 2007, protocollata l’11 gennaio 2007. La Commissione ha risposto con lettera del 29 gennaio 2007. Con lettera del 28 febbraio 2007, protocollata lo stesso giorno, le autorità polacche si sono impegnate a scegliere un investitore per il cantiere e a firmare un accordo di privatizzazione entro la fine di giugno del 2007.
(18)
Con lettere del 29 maggio 2007, 28 giugno 2007 e 30 luglio 2007 la Commissione ha chiesto ulteriori chiarimenti in merito alla privatizzazione di SSN. La Polonia ha fornito informazioni al riguardo con la lettera del 1o giugno 2007, protocollata il 4 giugno 2007, che conteneva un elenco di imprese cui era stato inviato l’invito a presentare offerte per l’acquisto di SSN. Ulteriori informazioni sono state fornite con lettere del 25 giugno 2007, protocollata lo stesso giorno, e dell’11 luglio 2007, protocollata lo stesso giorno.
(19)
Con lettera del 1o agosto 2007, protocollata il 6 agosto 2007, le autorità polacche hanno presentato il primo progetto di memorandum informativo di SSN. Con lettera del 13 agosto 2007 la Commissione ha inviato le proprie osservazioni sul memorandum informativo. Con lettera del 21 agosto 2007, protocollata il 27 agosto 2007, le autorità polacche hanno informato la Commissione che la situazione finanziaria del cantiere era gravemente peggiorata e che la proprietà pubblica del cantiere stesso progettava di intervenire a sostegno con aumenti di capitale. La Polonia ha comunicato inoltre che il memorandum informativo sarebbe stato aggiornato in conformità.
(20)
La Commissione ha chiesto chiarimenti con lettera del 4 settembre 2007. Le autorità polacche hanno risposto con lettere del 7 settembre 2007, protocollata il 10 settembre 2007, e dell’11 settembre 2007, con le quali la Polonia presentava la nuova versione del memorandum informativo e comunicava alla Commissione che l’invito a presentare offerte era stato inviato a 221 potenziali investitori.
(21)
La Commissione ha chiesto informazioni supplementari con lettera del 12 settembre 2007 e ha poi espresso le proprie osservazioni sul memorandum informativo, chiedendo inoltre chiarimenti, con lettere del 14 settembre 2007 e 3 ottobre 2007. Le autorità polacche hanno risposto con lettera del 12 ottobre 2007, protocollata il 16 ottobre 2007, comunicando che sei potenziali investitori avevano richiesto copia del memorandum informativo del cantiere. Con lettera del 23 ottobre 2007, protocollata lo stesso giorno, le autorità polacche hanno presentato un calendario aggiornato per la privatizzazione, il quale prevedeva che i negoziati con i potenziali investitori sarebbero iniziati nel gennaio 2008.
(22)
Con lettera del 30 novembre 2007 la Commissione ha chiesto di ricevere, entro la fine di febbraio 2008, un progetto di piano di ristrutturazione elaborato dalla nuova proprietà del cantiere. La Polonia ha fornito ulteriori informazioni sul processo di privatizzazione con lettere dell’11 dicembre 2007, protocollata il 13 dicembre 2007, e del 19 dicembre 2007, protocollata il 20 dicembre 2007. Con lettera del 21 dicembre 2007, protocollata lo stesso giorno, la Polonia ha informato la Commissione che al 20 dicembre 2007 Amber Sp. z o.o. (di seguito «Amber», società controllata al 100 per cento da Złomrex, un’azienda polacca operante nel settore dell’acciaio) era l’unico candidato ad aver presentato un’offerta vincolante per l’acquisto di azioni di SSN.
(23)
Il 10 gennaio 2008 ha avuto luogo un incontro fra le autorità polacche e la Commissione. Dopo l’incontro, la Commissione ha invitato le autorità polacche a fornire informazioni supplementari riguardanti il processo di privatizzazione, con lettere del 17 gennaio 2008, 30 gennaio 2008, 28 febbraio 2008, 18 marzo 2008 e 2 aprile 2008. Le autorità polacche hanno risposto alla richiesta della Commissione con lettere del 23 gennaio 2008, protocollata il 24 gennaio 2008, del 25 gennaio 2008, protocollata il 28 gennaio 2008, e del 30 gennaio 2008, protocollata il 31 gennaio 2008. Con lettera dell’8 febbraio 2008, protocollata lo stesso giorno, la Polonia ha presentato copia dell’offerta vincolante avanzata da Amber.
(24)
Con lettera del 14 febbraio 2008, protocollata il 19 febbraio 2008, la Polonia ha comunicato alla Commissione che non sarebbe stato possibile completare la privatizzazione del cantiere entro la scadenza della fine di febbraio del 2008, e che le autorità polacche si impegnavano a completare il processo di privatizzazione e a concordare un piano di ristrutturazione entro l’estate del 2008.
(25)
Con lettera del 29 febbraio 2008, protocollata il 3 marzo 2008, le autorità polacche hanno presentato due documenti redatti da Amber: «Spiegazioni supplementari, sintesi del programma di ristrutturazione e impegni assunti in relazione all'acquisto di SSN, presentati da Amber» del 29 febbraio 2008 e «Prima versione del piano di ristrutturazione di SSN e del piano d'impresa per il periodo 2008-2012, che tiene conto delle informazioni raccolte nel corso della procedura di verifica preventiva (due diligence) effettuata nel cantiere».
(26)
Con lettera del 28 marzo 2008, protocollata lo stesso giorno, le autorità polacche hanno comunicato che il periodo di esclusiva concesso ad Amber per i negoziati era stato prorogato al 15 aprile 2008. Su invito delle autorità polacche, formulato con lettera del 4 aprile 2008, protocollata il 7 aprile 2008, il 10 aprile 2008 ha avuto luogo una riunione tra le autorità polacche, i rappresentanti di SSN, Amber e la Commissione.
(27)
Con e-mail del 9 aprile 2008, protocollata il 24 aprile 2008, il consulente di Amber ha presentato le previsioni finanziarie per il cantiere. Alla riunione del 10 aprile 2008 Amber ha presentato altre informazioni, che sono state registrate il 18 aprile 2008.
(28)
La Polonia ha informato in merito ai progressi dei negoziati con Amber, con le lettere del 7 aprile 2008, protocollata il 18 aprile 2008, del 23 aprile 2008, protocollata lo stesso giorno, del 25 aprile 2008, protocollata lo stesso giorno, del 28 aprile 2008, protocollata il 29 aprile 2008 e del 29 aprile 2008, protocollata il 5 maggio 2008. La Commissione ha chiesto informazioni con lettera del 30 aprile 2008. L’8 maggio 2008 ha avuto luogo un incontro fra le autorità polacche e la Commissione.
(29)
La Commissione ha formulato osservazioni sui progressi del processo di privatizzazione con lettere del 21 aprile 2008 e 30 aprile 2008.
(30)
Infine, con lettera del 12 maggio 2008, protocollata lo stesso giorno, la Polonia ha informato la Commissione che Amber si era ritirata dal processo di privatizzazione.
(31)
La Polonia ha anche comunicato alla Commissione che le autorità polacche si stavano adoperando per rilanciare il processo di privatizzazione, nell’intento di giungere alla firma degli accordi di privatizzazione entro la fine di novembre del 2008. A partire dal 3 giugno 2008, la Polonia ha presentato alla Commissione relazioni quotidiane sulle azioni intraprese dalle parti interessate al processo di privatizzazione riavviato. La Commissione ha incontrato le autorità polacche il 13 giugno 2008.
(32)
Il 20 giugno 2008, su richiesta della autorità polacche, rappresentanti del personale della Commissione hanno incontrato, insieme alle autorità polacche, l’azienda norvegese Ulstein; il 24 giugno 2008 hanno incontrato, insieme alle autorità polacche, l’azienda polacca Mostostal Chojnice. Queste due imprese erano state segnalate alla Commissione come potenziali acquirenti di SSN. Con lettera del 26 giugno 2008, protocollata lo stesso giorno, la Polonia ha presentato un progetto di piano di ristrutturazione per SSN elaborato da Mostostal Chojnice. Informazioni supplementari sono state fornite con lettera del 7 luglio 2008, protocollata l’8 luglio 2008.
(33)
Con lettera del 14 luglio 2008 la Polonia si è impegnata a presentare alla Commissione un piano di ristrutturazione completo entro il 12 settembre 2008.
(34)
Il 16 luglio 2008 la Commissione ha esposto una prima versione provvisoria di valutazione e conclusioni, in un progetto di decisione destinato a concludere il procedimento di indagine formale; ne emergeva che gli aiuti di Stato concessi a SSN erano incompatibili con il mercato comune e dovevano essere recuperati. Tuttavia, in seguito alla lettera ricevuta dalla Polonia il 14 luglio 2008, la Commissione ha deciso di procrastinare l’adozione di tale decisione, per poter prima valutare se il nuovo piano di ristrutturazione che le autorità polacche avrebbero dovuto presentare entro il 12 settembre 2008 avrebbe migliorato la situazione in misura apprezzabile, tanto da consentire di considerare gli aiuti compatibili con il mercato interno.
(35)
In seguito, la Polonia ha informato la Commissione con scadenza settimanale sui progressi del processo di privatizzazione (lettere del 28 luglio, 4 agosto, 12 agosto, 21 agosto, 25 agosto, 1o settembre, 8 settembre, 16 settembre e 23 settembre 2008, protocollate nei giorni corrispondenti).
(36)
Con lettera del 18 luglio 2008, protocollata il 21 luglio 2008, la Polonia ha chiesto di poter effettuare con i servizi della Commissione un ciclo di consultazioni dedicate al progetto di piano di ristrutturazione, in modo da poter redigere una versione definitiva del piano tenendo conto delle osservazioni formulate dai servizi della Commissione. La Commissione ha accettato il calendario delle consultazioni con lettera del 31 luglio 2008.
(37)
Solo il 3 settembre 2008, però, la Commissione ha ricevuto, per via informale, un progetto di piano di ristrutturazione per SSN. Dopo la consegna di tale documento, il 4 settembre 2008, ha avuto luogo una prima riunione tra le autorità polacche e il personale della Commissione, alla presenza di Mostostal. L’8 settembre la Commissione ha ricevuto un progetto di piano di ristrutturazione riveduto e il 10 settembre 2008 è stata organizzata un’altra riunione con le autorità polacche, Mostostal e il potenziale coinvestitore Ulstein.
(38)
Con lettera del 12 settembre 2008, protocollata lo stesso giorno, la Polonia ha presentato il piano di ristrutturazione definitivo per SSN redatto da Mostostal in collaborazione con il cantiere norvegese Ulstein.
(39)
Con lettera del 16 settembre 2008, protocollata il 17 settembre 2008, la Polonia ha presentato un progetto di accordo di privatizzazione tra Mostostal e la proprietà pubblica di SSN, ossia l’Agenzia per la ristrutturazione dell'industria e l’Associazione cantieristica polacca.
(40)
Con lettera del 22 settembre 2008, protocollata lo stesso giorno, Ulstein ha comunicato alla Commissione che si sarebbe ritirata dal processo di privatizzazione e non avrebbe partecipato alla ristrutturazione di SSN.
(41)
Con lettera del 22 settembre 2008, protocollata il 25 settembre 2008, Mostostal ha comunicato alla Commissione che, vista la decisione di Ulstein, Mostostal era pronta ad attuare da sola l’intero piano di ristrutturazione di SSN. Il 30 settembre 2008 si è svolta una riunione tra le autorità polacche, la Commissione e Mostostal.
(42)
Con lettera del 27 ottobre 2008 la Commissione ha comunicato alla Polonia le condizioni quadro per l’attuazione di questa decisione. Con lettera del 3 novembre 2008, protocollata il 4 novembre 2008, la Polonia si è impegnata a rispettare tali condizioni senza riserve. La Commissione ha accolto tale impegno con lettera del 6 novembre 2008.
(43)
Con lettera del 14 giugno 2007 la Commissione ha invitato le autorità polacche a fornire informazioni sugli aiuti di Stato ricevuti da SSN dopo l’avvio del procedimento di indagine formale. Le autorità polacche hanno risposto con lettera dell’11 luglio 2007,. La Commissione ha chiesto ulteriori informazioni con lettera del 13 novembre 2007. La Polonia ha risposto con lettera del 9 gennaio 2008, protocollata lo stesso giorno e ha fornito ulteriori informazioni concernenti gli aiuti di Stato concessi al cantiere con lettera del 9 gennaio 2008, protocollata il 10 gennaio 2008. La Polonia ha informato la Commissione in merito alle misure supplementari concesse a SSN con le lettere del 6 dicembre 2007, protocollata lo stesso giorno, del 9 gennaio 2008, protocollata il 10 gennaio 2008, del 12 febbraio 2008, protocollata il 13 febbraio 2008, del 26 giugno 2008, protocollata il 27 giugno 2008, e del 12 settembre 2008, protocollata lo stesso giorno.
2 DESCRIZIONE
2.1 L’IMPRESA INTERESSATA
(44)
Il beneficiario è situato nella regione dello Zachodniopomorskie (Pomerania occidentale) nel Nord-Ovest della Polonia. La Commissione osserva che, in base alle norme sugli aiuti di Stato, le imprese situate in questa regione sono ammissibili a ricevere gli aiuti dei Fondi strutturali, nell’ambito dell’obiettivo di convergenza (3), nonché quelli del Fondo di coesione (4). In particolare, le imprese di questa regione sono potenzialmente ammissibili a ricevere gli aiuti del Programma operativo regionale per la regione dello Zachodniopomorskie, nell’ambito dell’asse prioritario per il sostegno alle piccole e medie imprese, le misure di trasferimento di innovazione e tecnologia (miranti a creare occupazione nel lungo periodo) e per le infrastrutture sociali ed educative, con particolare riguardo alla formazione professionale e permanente. Le imprese di questa regione sono anche ammissibili agli aiuti del Programma operativo per l’economia innovativa.
(45)
SSN è stata fondata il 25 giugno 2002 allo scopo di rilevare le attività cantieristiche di Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (di seguito «SSPH») e della sua principale controllata cantieristica Stocznia Szczecińska (di seguito «SS»), dichiarate fallite il 29 luglio 2002. Al momento della fondazione SSN era una struttura vuota (empty shell), libera dai debiti accumulati da SSPH e SS nella loro precedente attività.
(46)
Il nuovo cantiere è stato rilevato da un organismo statale, la Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Agenzia per lo sviluppo industriale S.A., di seguito «ARP») e dall’erario, nell’intento di portare a termine la produzione corrente e riprendere la precedente attività cantieristica, attuando contemporaneamente la necessaria ristrutturazione. Formalmente, l’azienda che ha rilevato la precedente attività cantieristica era una controllata di SSPH istituita nel 1989, Allround Ship Services Sp. z o.o. (di seguito «ASS»). Di fatto, fin dal 2001 SSPH, che era di proprietà completamente statale e doveva fronteggiare gravose difficoltà finanziarie, aveva deciso di concentrare le attività cantieristiche in ASS, azienda giudicata più agevole da ristrutturare rispetto a SS. Nel gennaio 2002 ASS, che in origine era una controllata di ridotte dimensioni dedita ad attività di pitturazione, ha concluso un accordo quadro con SSPH per la costruzione di scafi e ha affittato a tale scopo mezzi di produzione da SSPH. Alcune settimane prima di richiedere l’amministrazione fallimentare, SSPH ha venduto ASS ad ARP per 1 PLN. ASS ha quindi assunto il nome di Stocznia Szczecińska Nowa (SSN - il beneficiario degli aiuti).
(47)
In quel momento SSN non ha rilevato gli elementi dell’attivo di SSPH e SS, ma li ha invece affittati dal curatore fallimentare fino al luglio 2004. Il 20 luglio 2004 SSN ha sottoscritto con i curatori fallimentari di SSPH e SS accordi per l’acquisto di tali elementi dell’attivo. SSN non si è assunta i debiti di SSPH né quelli di SS, che sono quindi rimasti a carico di queste due imprese e sono stati gestiti nel quadro della procedura fallimentare. SSN ha rilevato alcuni lavori già iniziati, concludendo nuovi contratti con gli armatori.
(48)
ASS ha rilevato i dipendenti di SSPH e SS, ma il cantiere ha gradualmente ridotto la propria forza lavoro dagli 8 071 addetti del 2001 ai 5 322 della fine del 2006. Nel 2007 il cantiere impiegava in media 4 700 persone.
(49)
Il volume della produzione è salito da 158 000 TLC nel 2003 a 213 000 TLC nel 2005, ma nel 2006 è sceso a 167 000 TLC. Nell’agosto 2007 il portafoglio ordini comprendeva 30 navi per un valore complessivo di 1 134 milioni di EUR. Dal punto di vista delle dimensioni del portafoglio ordini, SSN si colloca al trentaduesimo posto nel mondo, e al sesto in Europa.
(50)
I suoi clienti più importanti si trovano in Germania, Paesi Bassi, Russia e Italia. In Europa, i suoi concorrenti principali sono i cantieri spagnoli, tedeschi e croati.
(51)
Attualmente l’80 % di SSN è di proprietà di Korporacja Polskie Stocznie S.A. (Società cantieristica polacca S.A., di seguito «KPS») mentre il 18 % è di proprietà di ARP. Il 2 % delle azioni è di proprietà dell’erario. ARP è una società a responsabilità limitata, istituita per legge e interamente di proprietà dell’erario; essa svolge attività che le sono attribuite per legge, tra cui la partecipazione a processi di ristrutturazione della proprietà in imprese di proprietà statale, la gestione di elementi dell’attivo e di azioni dell’erario a nome di istituzioni statali e la concessione di prestiti e garanzie per la ristrutturazione di imprese pubbliche. KPS, che è di proprietà di ARP per il 100 %, è stata istituita per finanziare le imprese cantieristiche polacche.
(52)
SSN si dedica alla costruzione di navi, tra cui navi portacontainer, chimichiere, navi ro-ro e navi polivalenti. L’1 % dell’attività dell’azienda consiste nella produzione di strutture metalliche e di vari servizi collegati alla cantieristica.
(53)
Le principali strutture produttive di SSN sono tre scali di costruzione: Wulkan Nowy, Odra Nowa e Wulkan 1.
(54)
Immediatamente dopo la sua istituzione nel 2002, SSN ha avviato attività di ristrutturazione. Ha elaborato il piano di ristrutturazione del 2003, che è stato dapprima approvato dagli azionisti il 19 dicembre 2002 e poi modificato nell’ottobre 2003. Le principali ragioni del fallimento della precedente azienda cantieristica di Stettino sono state individuate nei seguenti fattori: problemi tecnologici, errori di progettazione, bassa produttività, alti costi e fattori esterni come l’alto tasso di cambio dello zloty polacco e la concorrenza asiatica. A causa di tali problemi i mercati finanziari sono diventati sempre più riluttanti a finanziare l’attività cantieristica; questo ha provocato ritardi nelle consegne, i quali a loro volta hanno causato l’accumularsi di penali e debiti.
(55)
La strategia di ristrutturazione si proponeva l’obiettivo di ottenere una redditività durevole, concentrando l’attività sul mercato delle navi portacontainer e conquistando un’importante posizione nella produzione di chimichiere, navi ro-ro e con-ro e navi dedicate. Il piano di ristrutturazione prevedeva anche la possibilità di trovare un investitore strategico. Nel 2003 è stato necessario modificare il piano di ristrutturazione originario a causa delle difficoltà finanziarie di imprese, lavoratori e attività che operavano in stretta collaborazione con SSN.
(56)
La situazione finanziaria di SSN ha conosciuto un graduale ma significativo peggioramento.
Tabella 1
Produzione di SSN
(milioni di PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
30.9.2007
Fatturato
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Risultato operativo
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Patrimonio netto
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Fonte: Memorandum informativo 2006, presentato dalle autorità polacche il 12 ottobre 2007, e «Piano aziendale di SSN per il 2008-2012, che tiene conto delle informazioni raccolte nel corso della procedura di due diligence effettuata nel cantiere», presentato con lettera del 29 febbraio 2008.
(57)
I fattori esterni che hanno inciso sulla difficile situazione finanziaria comprendono il deprezzamento del dollaro (la valuta in cui il cantiere incassa le entrate) e l’apprezzamento dello zloty (la valuta in cui vengono pagate le spese), l’aumento dei prezzi dell’acciaio e la difficoltà di ottenere finanziamenti per la costruzione di navi dopo il fallimento di SSPH. Per quanto riguarda le ragioni interne delle difficoltà del cantiere, erano note le cattive condizioni degli impianti, che necessitavano di un radicale ammodernamento. Dal 2006 il cantiere ha dovuto affrontare seri problemi anche per quanto riguarda le maestranze: un alto tasso di assenteismo, la rotazione degli addetti e l’esodo di lavoratori qualificati verso altri cantieri, in particolare in Germania e Norvegia, dove i salari erano sensibilmente superiori.
2.2. DECISIONE DI AVVIARE IL PROCEDIMENTO DI CUI ALL’ARTICOLO 88, PARAGRAFO 2, DEL TRATTATO CE
(58)
Nella decisione di avviare il procedimento di indagine formale, la Commissione ha rilevato anzitutto che alcune delle misure che le erano state notificate costituivano nuovi aiuti ai sensi del punto 3, dell’allegato IV, al trattato di adesione, in quanto non erano state ancora concesse al momento dell’adesione. La Commissione ha elencato tali misure nella parte B, dell’allegato a quella decisione.
(59)
La Commissione ha stabilito inoltre che alcune misure, elencate nella parte A dell’Allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale, erano state concesse a SSN prima del 1o maggio 2004 e quindi non erano applicabili dopo l’adesione ai sensi del punto 3 dell’allegato IV al trattato di adesione, e perciò non sarebbero state esaminate in base al procedimento stabilito dall’articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. La presente decisione non riguarda quindi tali misure; di esse tuttavia è necessario tener conto, nel valutare la compatibilità col mercato comune delle misure concesse dopo l’adesione.
(60)
In sostanza, per quanto riguarda le misure elencate nella parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale, la Commissione ha osservato che prima dell’adesione non era stata presa alcuna decisione giuridicamente vincolante in merito a queste misure, ma ha riconosciuto che erano stati fatti alcuni passi preliminari verso una tale decisione.
(61)
La prima di tali misure è un aumento di capitale da parte di ARP. Il piano di ristrutturazione del 2003 prevedeva un aumento di 241 752 900 PLN, ma solo una parte di tale aumento di capitale (180 milioni di PLN) è stata realizzata prima dell’adesione. Per ragioni di bilancio ARP non è stata in grado di attuare l’intero aumento di capitale di 241 752 900 PLN. Secondo la Polonia, la decisione di attuare il rimanente aumento di capitale (61 752 652 PLN) sarebbe stata presa il 21 dicembre 2004.
(62)
La seconda e la terza misura di aiuto sono costituite da garanzie di buon fine fornite da ARP (corrispondenti ognuna a un aiuto di 1 935 000 PLN). Tali garanzie si riferiscono alle navi il cui contratto di costruzione era stato firmato nel 2002. Le garanzie per le navi successive si sarebbero dovute emettere non appena le navi precedenti fossero state consegnate; si prevedeva quindi che le garanzie per le navi 7 e 8 sarebbero state concesse alla consegna delle navi 4 e 5 (nel 2005).
(63)
L’ultima serie di misure - che, secondo le informazioni disponibili, non erano state concesse prima dell’adesione - è costituita da misure concesse a SSN dalla città di Stettino sotto forma di cancellazioni o proroghe del pagamento di imposte sugli immobili; tali misure ammontano a una totale di 12,5 milioni di PLN e, secondo le informazioni fornite dalle autorità polacche (5), fino a questo momento il cantiere non ne ha ancora beneficiato.
(64)
La Commissione ha deciso di avviare il procedimento di indagine formale a causa dei seguenti dubbi sulla compatibilità dell’aiuto per la ristrutturazione con il mercato comune.
(65)
In primo luogo, la Commissione nutriva dei dubbi in merito all’ammissibilità di SSN agli aiuti per la ristrutturazione. A quanto sembra, l’azienda era stata creata per rilevare le attività dell’azienda fallita che l’aveva preceduta, senza però accollarsi i debiti di quest’ultima. La Commissione stimava perciò che SSN rientrasse nella definizione di impresa di nuova costituzione ai sensi della disciplina comunitaria vigente in materia.
(66)
In secondo luogo, la Commissione nutriva dei dubbi in merito alla possibilità che le attività di ristrutturazione (già realizzate e in corso di svolgimento) conducessero SSN a una redditività di lungo termine. La ristrutturazione intrapresa dal cantiere riguardava essenzialmente la riduzione del debito e il miglioramento della liquidità, per consentire la continuazione della produzione. I presunti costi delle autentiche attività di ristrutturazione comprendevano i costi sostenuti per acquistare i mezzi di produzione dal curatore fallimentare di SSPH e SS. La Commissione ha osservato che anche alla fine del periodo di ristrutturazione il livello di produttività programmato sarebbe rimasto relativamente basso rispetto a quello dei cantieri europei concorrenti.
(67)
In terzo luogo, sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione dubitava che fossero state adottate misure di compensazione adeguate, poiché in realtà nel cantiere non era stata attuata alcuna reale riduzione della capacità produttiva.
(68)
In quarto luogo, la Commissione dubitava che alcuni dei presunti costi di ristrutturazione, come ad esempio i costi sostenuti per l’acquisto dei mezzi di produzione, si potessero considerare ammissibili in quanto realmente legati alla ristrutturazione.
(69)
Infine, la Commissione dubitava che il beneficiario avesse recato un significativo contributo in fondi propri al piano di ristrutturazione, sia ricorrendo alle proprie risorse sia sfruttando finanziamenti esterni a condizioni di mercato. In particolare, la Commissione metteva in dubbio che l’utilizzo degli utili non distribuiti costituisse un contributo in fondi propri. Inoltre, la Commissione notava che il 78 % del presunto contributo in fondi propri derivava da pagamenti anticipati degli armatori, garantiti da KUKE, l’agenzia polacca per il credito alle esportazioni. Considerando che SSN era un’azienda in difficoltà finanziarie, la Commissione dubitava che i premi di garanzia applicati riflettessero adeguatamente i rischi inerenti alla transazione, che la garanzia collaterale richiesta da KUKE fosse sufficiente, e quindi che il presunto contributo in fondi propri non contenesse un aiuto di Stato.
2.3. OSSERVAZIONI DEGLI INTERESSATI
2.3.1. OSSERVAZIONI DELLA POLONIA
(70)
In seguito alla decisione, da parte della Commissione, di avviare il procedimento di indagine formale, le autorità polacche hanno presentato le loro osservazioni sulla decisione. Il beneficiario non ha presentato argomentazioni separate, ma si è associato al documento presentato dal governo polacco.
(71)
Le autorità polacche hanno sollevato svariate questioni. Il più importante punto contestato era se determinate misure di aiuto fossero entrate in vigore prima dell’adesione della Polonia all’Unione europea - ossia prima del 1o maggio 2004 - e non fossero applicabili dopo l’adesione. La Commissione non può esaminare tali misure; essa valuta unicamente le misure che non erano state concesse prima dell’adesione, come aiuti notificati o come aiuti illegittimi, ai sensi della procedura stabilita nell’articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.
(72)
Le autorità polacche hanno contestato il parere della Commissione, secondo cui le misure presentate nella parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale avrebbero costituito un nuovo aiuto. Le autorità polacche hanno sostenuto che tutte le misure incluse in quella tabella erano state concesse prima dell’adesione della Polonia, e quindi nessun nuovo aiuto sarebbe stato programmato o concesso a SSN.
(73)
In primo luogo, secondo le autorità polacche SSN nutriva la legittima aspettativa che gli aiuti previsti dal piano di ristrutturazione del 2003 fossero compatibili con la legge sugli aiuti di Stato. Le autorità polacche hanno citato in particolare due documenti: la «Situazione dell’industria cantieristica polacca, le azioni consigliate e il sostegno al settore» (adottata dal Consiglio dei ministri il 16 luglio 2002) e la «Strategia di medio termine per le garanzie concesse dall’erario fino al 2010» (adottata dal Consiglio dei ministri il 10 giugno 2003). Secondo le autorità polacche, queste azioni - e altre analoghe intraprese dalle autorità centrali, regionali e comunali - rientravano in un programma di ampio respiro, mirante a salvare l’industria cantieristica.
(74)
In secondo luogo, le autorità polacche hanno affermato che la Commissione, chiedendo l’adozione di un «atto giuridicamente vincolante», ha applicato i criteri del diritto comunitario a fatti avvenuti e a un diritto nazionale vigente prima dell’adesione. Secondo la Polonia, prima dell’adesione vigeva la legislazione polacca in materia di aiuti di Stato, la quale «non esigeva, in alcuna fase del procedimento, una decisione formale per la concessione degli aiuti destinati al beneficiario». La legislazione polacca richiedeva unicamente l’approvazione del piano di ristrutturazione e delle misure di aiuto ivi contenute da parte del Presidente dell’Ufficio per la concorrenza e la protezione dei consumatori - autorizzazione che era stata effettivamente concessa. Secondo le autorità polacche «nessuno contesta che ognuna delle misure contenute nel piano di ristrutturazione approvato definitivamente sia stata concordata tra SSN e l’autorità competente per la concessione degli aiuti». Inoltre, la Polonia ha affermato che le disposizioni del diritto comunitario non sarebbero applicabili a fatti avvenuti prima dell’adesione della Polonia; la causa Fleuren (6), poi, citata dalla Commissione nella decisione di avviare il procedimento di indagine formale, sarebbe fondamentalmente diversa dal caso presente.
(75)
In terzo luogo, si affermava che l’approvazione del piano di ristrutturazione da parte del Consiglio di vigilanza di SSN andrebbe considerata alla stregua di una concessione di aiuti. In risposta ai dubbi espressi dalla Commissione sul fatto che il Consiglio di vigilanza fosse l’organismo legittimato ad adottare decisioni con ripercussioni finanziarie vincolanti per gli azionisti, la Polonia ha affermato che il Consiglio di vigilanza rappresentava gli interessi degli azionisti, in quanto proprio da questi era nominato. I membri del Consiglio di vigilanza agivano su istruzioni degli azionisti (ARP e l’erario) e quindi il loro operato costituiva un impegno, da parte di ARP e dell’erario, a concedere l’aiuto.
(76)
In quarto luogo, la Polonia ha affermato che l’approvazione del piano di ristrutturazione del 2003 da parte del gruppo di ARP per l’industria cantieristica aveva rafforzato le legittime aspettative del cantiere, in quanto i membri del gruppo erano tutti rappresentanti di ARP in seno al Consiglio di vigilanza. La Polonia ha confermato inoltre che le decisioni reali venivano prese dal Consiglio di vigilanza e dalle assemblee degli azionisti di ARP.
(77)
Infine, le autorità polacche hanno affermato che l’aiuto era stato concesso prima dell’adesione perché l’esposizione dello Stato era stata indicata nel piano di ristrutturazione del 2003, ed era quindi nota prima dell’adesione.
(78)
Le autorità polacche hanno ricordato il sistema rollover, in base al quale una nuova garanzia viene concessa alla scadenza della garanzia precedente, affermando che questo sistema, e quindi tutte le garanzie che in esso rientrano, era stato approvato dal Consiglio di vigilanza nel quadro del piano di ristrutturazione del 2003. Esse si sono richiamate ai criteri utilizzati per valutare se una garanzia fosse applicabile dopo l’adesione, e hanno giudicato tali criteri decisivi per determinare se sia stato concesso un aiuto.
(79)
Le autorità polacche non hanno risposto all’argomentazione della Commissione, che osservava come ARP, nel caso delle due garanzie contestate, non avesse preso le stesse misure procedurali che aveva adottato per le garanzie concesse in precedenza. Le autorità polacche non hanno contestato l’interpretazione della Commissione, per cui i contratti di costruzioni navali conclusi nel 2002 contenevano una clausola che consentiva all’acquirente di rescindere unilateralmente il contratto, qualora il cantiere non avesse fornito una garanzia di buon fine entro un determinato limite di tempo.
(80)
La Polonia ha affermato che la precisa esposizione economica dello Stato per queste misure era nota prima dell’adesione; essa ha confermato che l’autorità responsabile per la concessione degli aiuti non poteva emettere ex ante decisioni definitive in materia di cancellazione e proroga di imposte.
(81)
In risposta ai dubbi della Commissione sull’ammissibilità agli aiuti per la ristrutturazione del cantiere, che era un’azienda istituita in seguito al fallimento della precedente impresa che gestiva le costruzioni navali a Stettino, la Polonia ha osservato che il beneficiario degli aiuti esisteva con una denominazione differente (ASS) prima del fallimento, e si occupava a sua volta di costruzioni navali.
(82)
Le autorità polacche hanno formulato alcune osservazioni anche in merito ad altri aspetti della decisione della Commissione. In particolare, la Polonia ha fatto notare che la ristrutturazione di SSN aveva inciso su molti settori della sua attività, e tendeva a un deciso miglioramento dell’efficienza del cantiere. Il cantiere aveva adottato una strategia più precisa, attuando una ristrutturazione occupazionale, migliorando la produttività e la situazione finanziaria e introducendo un sistema gestionale più efficiente. Per il 2005 si prevedevano profitti.
(83)
La Polonia ha inoltre sostenuto che il cantiere aveva anche attuato adeguate misure di compensazione, in quanto SSN aveva acquistato solo una parte dei terreni e delle strutture precedentemente di proprietà di SSPH, cioè quelle direttamente collegate alle attività del cantiere navale.
(84)
Le autorità polacche hanno affermato che il contributo in fondi propri proposto era sufficiente. In particolare, i profitti futuri con cui il cantiere intendeva finanziare parte dei costi di ristrutturazione non si potevano considerare risorse statali e perciò costituivano un contributo in fondi propri. Secondo le autorità polacche, inoltre, anche i pagamenti anticipati garantiti dall’agenzia polacca per l’assicurazione dei crediti all’esportazione, KUKE, che finanziava l’attività del cantiere, si dovevano considerare un contributo in fondi propri. La Polonia ha illustrato le condizioni alle quali KUKE ha emesso tali garanzie (le garanzie collaterali e i premi richiesti) sottolineando che KUKE, in base alle garanzie fornite, non aveva dovuto versare alcun pagamento agli armatori.
(85)
Le autorità polacche hanno osservato che l’adozione delle misure di ristrutturazione aveva migliorato la situazione finanziaria del cantiere, mettendolo così in grado di dimostrare la propria redditività.
2.3.2. OSSERVAZIONI DI ALTRI INTERESSATI
(86)
L’associazione polacca dei datori di lavoro del settore cantieristico, Forum Okrętowe, ha illustrato le motivazioni delle difficoltà del cantiere, esprimendo l’opinione che il cantiere stesso era riuscito a sopravvivere solo grazie alla proficua applicazione del piano di ristrutturazione e agli aiuti di Stato ricevuti per la ristrutturazione.
(87)
La ditta che fornisce al cantiere gru a ponte e attrezzature da ormeggio e ancoraggio, Towimor S.A., ha dichiarato che il cantiere aveva ripristinato le sue capacità di costruzione navale, riuscendo a sopravvivere alle crisi del 2002-2004, solo perché ARP aveva preso la guida del processo di ristrutturazione. Quest’impresa ha sottolineato il fatto che il piano di ristrutturazione era stato portato a termine con successo, e che i miglioramenti apportati erano di lungo termine.
(88)
Lubmor Sp. z o.o., fornitore di attrezzature navali per interni, ha ribadito l’importanza della presenza di SSN, sia di per sé che per le altre imprese che collaborano col cantiere.
(89)
Un altro fornitore, H. Cegielski, produttore soprattutto di motori marini, ha posto in rilievo il fatto che il felice esito della ristrutturazione di SSN aveva significato la salvezza per l’intero settore cantieristico nel 2002-2004; il costante miglioramento dei risultati finanziari del cantiere indicava poi chiaramente che le misure di ristrutturazione stavano producendo un miglioramento di lungo periodo.
(90)
Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., cliente di SSN, ha ricordato il vasto know-how acquisito dal cantiere in vari segmenti dell’attività cantieristica, nonché la qualità delle navi uscite dai suoi scali. Quest’armatore ha dichiarato di aver ricevuto da SSN otto navi polivalenti, costruite dal cantiere rispettando elevati requisiti tecnici e standard qualitativi; egli ha espresso la speranza che la Commissione avrebbe approvato gli aiuti concessi al cantiere. Altri clienti del cantiere stesso, Peter Dohle Schiffahrts-KG e Odfjell, hanno espresso pareri analoghi.
(91)
Il sindacato Solidarność ha sottolineato l’importanza del cantiere per l’occupazione e l’economia dell’intera regione, auspicando che la Commissione ponesse immediatamente fine all’indagine e approvasse gli aiuti ricevuti dal cantiere.
(92)
Il sindaco di Stettino ha ribadito l’importanza della presenza del cantiere per la regione e ha osservato che, nonostante alcuni ritardi, la ristrutturazione già attuata aveva prodotto i risultati attesi, rendendo competitivo il cantiere sul mercato nel lungo periodo.
(93)
Il Business Club di Stettino, associazione di datori di lavoro per lo sviluppo di Stettino e della Pomerania occidentale, si è espresso a favore della ristrutturazione di SSN. Ha illustrato le difficoltà che incombevano sulla regione dopo il fallimento di SSPH nel 2002, e ha dichiarato che il sostegno offerto al cantiere dalle autorità polacche aveva consentito di superare la crisi.
2.4. SVILUPPI SEGUITI ALLA DECISIONE DI AVVIARE IL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE DA PARTE DELLA COMMISSIONE
(94)
L’indagine della Commissione e i relativi sviluppi sono sintetizzati qui di seguito.
(95)
Nell’autunno del 2005 le autorità polacche hanno replicato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale da parte della Commissione, avanzando una duplice tesi: da un lato hanno messo in dubbio la competenza della Commissione ad agire contro misure che la Commissione stessa ha identificato come nuovi aiuti, e dall’altro hanno affermato che, anche qualora tali misure costituissero nuovi aiuti, sarebbero comunque compatibili con il mercato comune in quanto aiuti per la ristrutturazione.
(96)
Per sostenere la tesi della compatibilità degli aiuti, la Polonia ha presentato alla Commissione il piano di ristrutturazione del 2003. La Commissione ha studiato il piano di ristrutturazione del 2003, ricorrendo all’assistenza di un consulente esterno, e ne ha concluso che tale piano non soddisfaceva alcuna delle condizioni per l’approvazione degli aiuti alla ristrutturazione, previste dagli orientamenti pertinenti.
(97)
Nel dicembre 2005 la Commissione ha appreso da fonti pubbliche (7) della fondazione di KPS, gruppo finanziario di proprietà pubblica, creato allo scopo di integrare i tre maggiori cantieri polacchi di Gdynia, Danzica e Stettino sotto un unico ombrello protettivo (di seguito il «piano di consolidamento»). La funzione essenziale di KPS era di fornire i finanziamenti per la produzione dei cantieri. La Polonia non aveva informato la Commissione del piano di consolidamento in alcuna fase del procedimento, né prima né dopo la decisione di avviare il procedimento di indagine formale.
(98)
Su richiesta della Commissione, all’inizio del 2006 le autorità polacche hanno spiegato che il piano di consolidamento era stato preso in considerazione in una fase precedente, ma era stato poi abbandonato; in breve tempo sarebbe stata invece adottata una nuova strategia per la ristrutturazione del settore cantieristico polacco. La Polonia ha chiarito che il compito di KPS era di fornire finanziamenti operativi ai cantieri polacchi, per lo più sotto forma di prestiti a breve termine.
(99)
Nel corso di una riunione tra le autorità polacche e il personale della Commissione, tenutasi il 22 febbraio 2006, la Commissione ha informato la Polonia di non essere in grado - sulla base delle informazioni a propria disposizione - di giudicare il piano di ristrutturazione del 2003 una misura sufficiente per ripristinare la redditività di lungo termine del cantiere. La Commissione ha sottolineato il fatto che il piano di ristrutturazione del 2003 era un piano di avviamento, che riguardava essenzialmente le misure necessarie per riprendere l’attività dopo il fallimento di SSPH, piuttosto che un piano di ristrutturazione tale da garantire il ripristino della redditività nel lungo periodo. In particolare, alla luce delle cattive condizioni delle attrezzature e degli impianti del cantiere, gli investimenti previsti erano insufficienti. Le autorità polacche, e il cantiere stesso, hanno sostenuto che il cantiere aveva già recuperato la redditività; la Polonia ha tuttavia riconosciuto che il cantiere aveva estremo bisogno, per ammodernarsi, di notevoli investimenti - pari ad almeno 200 milioni di PLN - e che nel 2008-2009 sarebbe stato quindi venduto a un investitore privato. Nel corso della riunione, le autorità polacche hanno confermato l’intenzione di presentare alla Commissione un nuovo piano di ristrutturazione oppure una versione riveduta del piano di ristrutturazione del 2003.
(100)
In seguito alla riunione le autorità polacche si sono impegnate (8) a presentare alla Commissione un piano di ristrutturazione modificato per SSN entro il 22 maggio 2006.
(101)
Il 26 giugno 2006 la commissione ha ricevuto un primo progetto di piano di ristrutturazione intitolato «Piano di sviluppo di Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. per il periodo 2006-2011» elaborato con l’assistenza della ditta di consulenza Deloitte Advisory.
(102)
Durante una visita in loco, svoltasi il 13 giugno 2006, e poi per iscritto il 17 luglio 2006, la Commissione ha espresso viva preoccupazione in merito a tale progetto, osservando che il primo progetto di piano di ristrutturazione non appariva di respiro sufficientemente ampio da consentire al cantiere di recuperare la redditività di lungo periodo. La Commissione ha sottolineato che la ristrutturazione doveva essere finanziata in misura significativa con risorse proprie, senza aiuti di Stato - cosa non prevista nel progetto di piano presentato - e che inoltre occorreva applicare rilevanti misure di compensazione. Notando il costante ricorso alle garanzie fornite da un’agenzia governativa come KUKE, la Commissione ha avvertito il cantiere e le autorità polacche che tali garanzie costituivano un aiuto di Stato. La Commissione ha invitato la Polonia a riesaminare il progetto di piano di ristrutturazione e a presentare una versione completa del piano entro la fine di agosto del 2006.
(103)
Nonostante tali avvertimenti, il piano di ristrutturazione del 2006, presentato finalmente dalla Polonia nel settembre di quell’anno (con due mesi di ritardo), non differiva sostanzialmente dal primo progetto. I principali rilievi critici mossi al piano di ristrutturazione del 2006 sono illustrati qui di seguito.
(104)
Nel settembre 2006 la Polonia ha informato la Commissione che il 31 agosto 2006 l’assemblea generale di SSN aveva deciso di aumentare il capitale del cantiere di 95 milioni di PLN, e di preparare entro il 15 ottobre 2006 offerte per i potenziali investitori interessati ad acquistare le azioni appena emesse. Al 31 dicembre 2006 solo due imprese si erano dichiarate interessate ad acquistare le azioni di SSN: un’azienda polacca dedita alla commercializzazione dell’acciaio, Złomrex, e ISD Polska, una controllata dell’acciaieria ucraina Donbas.
(105)
Nel corso della riunione svoltasi il 7 dicembre 2006 (e per iscritto con lettera del 29 gennaio 2007), la Commissione ha spiegato alle autorità polacche che il piano di ristrutturazione del 2006 non soddisfaceva alcuna delle condizioni richieste per l’approvazione degli aiuti alla ristrutturazione in base agli orientamenti pertinenti. In occasione di tale riunione, le autorità polacche si sono impegnate a privatizzare il cantiere, per migliorare le prospettive di un ritorno alla redditività e garantire un sufficiente contributo in fondi propri alla ristrutturazione. Le autorità polacche hanno poi confermato, con lettera del 5 gennaio 2007, l’impegno a privatizzare il cantiere entro il 30 giugno 2007. Mentre si stavano redigendo i documenti per la privatizzazione, la Polonia ha chiesto alla Commissione di indicare quali misure di compensazione riteneva necessarie per SSN, affinché i potenziali investitori potessero esserne informati.
(106)
Dopo l’accordo raggiunto nel dicembre 2006 tra il Commissario, signora Neelie Kroes, e il ministro Piotr Wozniak, la Commissione ha avviato un intenso dibattito con le autorità polacche e SSN, nell’intento di definire le misure di compensazione necessarie. La Polonia ha presentato una proposta relativa alle misure di compensazione necessarie per SSN, e si è impegnata a chiudere lo scalo di costruzione Wulkan 1 dopo la conclusione dei contratti di costruzione navale già firmati, ossia nel marzo 2010.
(107)
La Commissione ha chiesto a SSN una serie di dati. Alla fine, il personale della Commissione ha informato la Polonia, con lettera del 31 luglio 2007, di considerare, in via provvisoria, la chiusura dello scalo di costruzione Wulkan 1 una misura di compensazione sufficiente, purché la struttura fosse resa irreversibilmente indisponibile per le attività di assemblaggio e varo di navi, e purché la chiusura avvenisse entro il 1o giugno 2009, o ancor prima qualora la costruzione di 587-IV/09, l’ultima delle navi il cui assemblaggio era previsto su quello scalo, fosse stata portata a termine prima. Inoltre, nel 2009 lo scalo di costruzione Wulkan 1 si sarebbe potuto utilizzare solo per l’assemblaggio di 587-IV/09. La base sulla quale la Commissione era giunta a tale conclusione viene descritta più avanti. Le autorità polacche hanno confermato l’intenzione di realizzare le riduzioni di capacità indicate nella lettera della Commissione.
(108)
Nel febbraio 2007 la direzione del cantiere ha spedito a 57 potenziali investitori l’invito ad acquistare una quota di maggioranza di SSN. In quel momento il cantiere stava già negoziando da parecchi mesi con Zlomrex, ma alla fine nessuna decisione era stata raggiunta.
(109)
Un nuovo tentativo di privatizzazione ha avuto inizio nel 2007. La Commissione è stata consultata in merito a un progetto di memorandum informativo nell’agosto e nel settembre del 2007. In settembre, il consulente di KPS e ARP per le questioni di privatizzazione ha spedito a 221 potenziali investitori un invito a presentare offerte.
(110)
Sei potenziali investitori hanno manifestato interesse ad acquistare azioni del cantiere e hanno chiesto copia del memorandum informativo. La scadenza per la presentazione delle offerte da parte dei potenziali inventori era stata prorogata più volte.
(111)
Avendo riscontrato ritardi nel processo di privatizzazione, la Commissione, con lettera del 3 ottobre 2007, ha esortato la Polonia a portarlo a termine senza indugio. Con lettera del 23 ottobre 2007 la Polonia ha informato la Commissione che la privatizzazione non sarebbe stata completata, come previsto, entro la fine del 2007; la Polonia si è però impegnata ad avviare negoziati con investitori selezionati nel gennaio 2008. La Commissione ha ribadito la propria preoccupazione per i ritardi con lettera del 30 novembre 2007, e ha precisato di attendersi che il nuovo proprietario di SSN presentasse il primo progetto di un nuovo piano di ristrutturazione entro la fine di febbraio del 2008. Tale richiesta è stata poi ripetuta dalla Commissione in svariate occasioni. La Commissione ha ripetutamente insistito sulla necessità di rispettare rigorosamente il calendario della privatizzazione.
(112)
Dopo aver completato la procedura di due diligence, il 20 dicembre 2007 Amber, l’unico potenziale investitore interessato all’acquisto di SSN, ha presentato un’offerta vincolante condizionata, che è stata valutata dal consulente di KPS e ARP per le questioni di privatizzazione.
(113)
Il 20 marzo 2008 ad Amber sono stati concessi diritti negoziali esclusivi, prorogati più volte e scaduti infine il 12 maggio 2008.
(114)
Il 29 febbraio 2008 la Polonia ha inviato alla Commissione un primo progetto di piano di ristrutturazione elaborato per SSN da Amber (9). Amber ha presentato proiezioni finanziarie aggiornate con e-mail del 9 aprile 2008. La Commissione ha formulato osservazioni orali su tale progetto nel corso di un incontro, svoltosi il 10 aprile 2008 a Varsavia, tra il personale della Commissione, le autorità polacche, il cantiere e Amber, e ha poi inviato osservazioni scritte con lettera del 21 aprile 2008.
(115)
Nel corso di un incontro con le autorità polacche svoltosi il 12 maggio 2008, Amber ha annunciato il proprio ritiro dal processo di privatizzazione di SSN. La Polonia ha informato la Commissione di questo sviluppo lo stesso giorno. Nella spiegazione inviata all’erario, Amber ha dichiarato di essersi ritirata essenzialmente perché, dopo un’approfondita indagine di due diligence sulla situazione del cantiere, aveva concluso che il cantiere non avrebbe riacquistato redditività neppure dopo l’attuazione delle misure di ristrutturazione, compresi notevoli investimenti. Dal momento che Amber era l’unico offerente, il suo ritiro ha significato la fine del processo avviato nel 2007.
(116)
Il 26 maggio 2008 la Polonia ha comunicato alla Commissione che il processo di privatizzazione era stato riavviato. Nelle successive relazioni giornaliere, la Polonia ha informato la Commissione in merito all’azione intrapresa dalle autorità polacche per individuare un acquirente per SSN. La Polonia ha inviato numerose lettere, nelle quali potenziali investitori chiedevano di essere informati sul proseguimento del processo di privatizzazione, nonché di ricevere il memorandum informativo, quando questo fosse stato disponibile.
(117)
Durante una riunione avvenuta il 13 giugno 2008, le autorità polacche hanno comunicato alla Commissione che parecchie imprese intendevano presentare piani di ristrutturazione alla Commissione entro il 26 giugno 2008. La Commissione ha quindi incontrato, su richiesta delle autorità polacche e alla loro presenza, due potenziali investitori che avevano manifestato interesse per l’acquisto di SSN: l’impresa norvegese Ulstein e quella polacca Mostostal Chojnice. Nel corso di tali riunioni entrambe le imprese hanno presentato alla Commissione le loro strategie di ristrutturazione.
(118)
La Polonia ha poi presentato alla Commissione un progetto di piano di ristrutturazione elaborato da Mostostal Chojnice, datato giugno 2008 e intitolato «Progetto di piano di ristrutturazione di SSN per il periodo 2008-2018, in corso di elaborazione» (di seguito «Piano di ristrutturazione del giugno 2008»). Il 7 luglio la Polonia ha informato la Commissione che Mostostal e Ulstein avevano firmato una lettera d’intenti in vista di una possibile cooperazione, nel caso che Mostostal divenisse il proprietario di SSN. Insieme a questa lettera d’intenti, la Polonia ha presentato alla Commissione un piano di ristrutturazione aggiornato, elaborato da Mostostal.
(119)
Con lettera del 14 luglio 2008 la Polonia ha comunicato alla Commissione che il processo di privatizzazione di SSN continuava, chiedendo un periodo di tempo supplementare, per consentire ai potenziali investitori di completare il piano di ristrutturazione. La Polonia si è impegnata a presentare alla Commissione un piano di ristrutturazione completo per SSN al più tardi entro il 12 settembre 2008.
(120)
La Commissione ha accettato la scadenza proposta per il piano di ristrutturazione completo.
(121)
Il 12 settembre 2008 la Polonia ha presentato un piano di ristrutturazione definitivo intitolato «Programma di ristrutturazione di Stocznia Szczecińska Nowa per il periodo 2008-2012» (di seguito «piano di ristrutturazione del 12 settembre 2008»).
(122)
Il 22 settembre Ulstein ha comunicato alla Commissione il proprio ritiro dal processo di privatizzazione. In tale situazione, la Commissione ritiene che il piano del settembre 2008 - basato sulla cooperazione tra Ulstein e Mostostal - non sia più valido. Tuttavia, questo piano verrà illustrato e valutato più avanti, soprattutto perché Mostostal ha annunciato, con lettera del 22 settembre, l’intenzione di realizzare il piano da sola.
(123)
Nel corso di una riunione svoltasi il 30 settembre 2008, Mostostal ha informato la Commissione che intendeva ancora cooperare con Ulstein per la ristrutturazione di SSN. Mostostal ha presentato un progetto di accordo con Ulstein - non firmato e neppure siglato - sulla base del quale le due imprese avrebbero dovuto instaurare un rapporto preferenziale fornitore-cliente. Ulstein avrebbe dovuto subappaltare al cantiere di Stettino la produzione di scafi, e in seguito di imbarcazioni offshore complete, al gruppo Ulstein a condizioni di mercato. Sempre a condizioni di mercato, Ulstein avrebbe dovuto condividere con Mostostal il know-how e l’esperienza di cui dispone nel settore cantieristico. Il nuovo progetto di accordo di cooperazione non prevedeva alcun contributo finanziario da parte di Ulstein al piano di ristrutturazione del 12 settembre 2008.
2.5. PIANO DI RISTRUTTURAZIONE DEL SETTEMBRE 2006
(124)
Il piano di ristrutturazione modificato copriva il periodo 2006-2011. Era stato elaborato con la collaborazione della società di consulenza Deloitte e si prefiggeva di completare la ristrutturazione avviata nel 2002 sulla base di un piano presentato alla Commissione nell’ottobre 2005, che era stato però giudicato insufficiente a ripristinare la redditività. Secondo il piano di ristrutturazione modificato, il cantiere avrebbe dovuto recuperare la redditività di lungo termine nel 2009.
(125)
Uno dei più importanti pilastri del nuovo piano di ristrutturazione era il riorientamento di SSN verso la produzione di navi ad alta tecnologia. Tale riorientamento si fondava sulle seguenti considerazioni: maggior valore aggiunto, crescente concorrenza dal punto di vista dei prezzi nei settori a bassa tecnologia, impossibilità tecnica - da parte di SSN - di produrre le navi portacontainer di grandissime dimensioni la cui domanda sta attualmente aumentando, e infine l’attuale know-how di SSN, in particolare per quanto riguarda il segmento altamente specializzato delle chimichiere in acciaio inossidabile duplex.
(126)
Mentre l’attuale portafoglio ordini (per consegne da effettuare nel 2008-2009) era composto soprattutto da navi portacontainer (70 %), il cantiere stava già producendo chimichiere e navi con-ro del segmento superiore (30 %). Il piano prevedeva che entro il 2010 il cantiere avrebbe allargato la gamma della propria produzione in tre settori di mercato, ossia le chimichiere, le navi ro-ro (comprese le con-ro e le ro-pax) e le navi polivalenti ad alta tecnologia.
(127)
L’attuazione della nuova strategia doveva accompagnarsi a campagne nei settori del marketing e delle vendite, nonché a trasformazioni organizzative e tecnologiche nel cantiere. Il costo totale delle iniziative e degli investimenti pianificati veniva stimato a 203,9 milioni di PLN; l’attuazione di investimenti e iniziative era prevista per il periodo 2006-2009.
(128)
Per affrontare il problema dell’alto assenteismo e dell’esodo di lavoratori qualificati, il piano includeva anche aumenti salariali, in seguito ai quali nel 2011 il salario medio sarebbe stato superiore del 28 % al salario medio del 2006.
(129)
Il piano prevedeva un’ulteriore riduzione della forza lavoro, che sarebbe dovuta scendere a 4 298 dipendenti entro il 2011, con una diminuzione del 20 % circa rispetto al livello del 2006 (5 322), assestandosi al 53 % rispetto al livello del 2001 (8 071). Dal piano non emergeva però chiaramente se tale riduzione avrebbe comportato licenziamenti oppure trasferimenti alle controllate.
(130)
Altre misure, miranti a motivare la forza lavoro qualificata, erano formulate in maniera assai generica: sviluppo di una nuova politica di risorse umane, identificazione del livello ottimale di occupazione, revisione del sistema di valutazione vigente ed elaborazione di un piano di incentivi. Piani analoghi erano previsti per i dirigenti di livello intermedio.
(131)
Il piano conteneva misure riguardanti l’ottimizzazione della politica finanziaria, come il progetto di introdurre clausole contrattuali che riducessero il rischio di esposizione alle fluttuazioni dei prezzi dei materiali e dei tassi di cambio (copertura dell’impresa) e il progetto di negoziare con le banche per ottenere contratti a termine. Non c’era però documentazione di negoziati condotti a esito positivo con banche private per la conclusione di tali contratti.
(132)
Si prevedeva che nel 2011, alla fine del periodo di ristrutturazione, la produzione del cantiere avrebbe raggiunto 211 682 TLC rispetto alle 213 044 TLC del 2005.
(133)
La riduzione della forza lavoro avrebbe prodotto un incremento della produttività, dalle 34 TLC per addetto del 2003 a 49,3 TLC per addetto nel 2011. In termini di ore/uomo per TLC, nel 2003 la produttività era a 47. L’obiettivo della produttività fissato per il 2011 era di 34 ore/uomo per TLC.
(134)
Il piano prevedeva che l’utile sul capitale investito (ROCE), astraendo dagli aumenti salariali, sarebbe stato in media del 19 % all’anno nel periodo 2007-2011, tasso corrispondente - si affermava - al livello atteso da un investitore privato. Tenendo conto degli aumenti salariali la previsione passava all’1,45 % all’anno.
(135)
Il piano comprendeva anche un’analisi della sensibilità alle possibili alterazioni dei valori previsti per i tassi di cambio, il costo del lavoro e i prezzi dell’acciaio. Il piano analizzava i fattori seguenti: un apprezzamento dello PLN del 5 % e del 10 % nel periodo di ristrutturazione 2006-2011 (partendo da un cambio previsto di 3,26 PLN per dollaro statunitense), un aumento salariale del 7,5 % all’anno (partendo da un dato previsto del 5 % all’anno) e una crescita del 20 % dei prezzi dell’acciaio.
(136)
Il piano prevedeva la sostituzione dell’attuale modello di finanziamento delle operazioni - realizzato tramite pagamenti anticipati degli armatori, garantiti da KUKE, dall’erario e da prestiti statali - con un modello di pagamenti anticipati degli armatori, garantiti da KUKE e da prestiti commerciali.
(137)
Il piano faceva riferimento a un finanziamento consistente in garanzie supplementari dell’erario su prestiti di 35 milioni di USD per il 2006 e il 2007, e di 25 milioni di USD per il 2008 e 2009. Si prevedeva anche di sostituire le garanzie KUKE con garanzie ottenute sul mercato e ricorrendo a prestiti commerciali. Il piano di ristrutturazione del 2006 ha individuato un solo contratto di garanzia concluso positivamente. Il piano prevedeva di continuare a utilizzare le garanzie KUKE con un limite medio annuale di 200 milioni di USD all’anno.
(138)
Il piano prevedeva costi di ristrutturazione di 374,7 milioni di PLN e costi operativi, nel periodo di ristrutturazione, pari a 11 120 milioni di PLN. Entrambi questi dati si riferivano al periodo 2002-2009. Il costo delle iniziative e degli investimenti programmati veniva stimato a 203,9 milioni di PLN. La ristrutturazione finanziaria era giudicata completata, eccezion fatta per una riduzione di capitale pari a 20,7 milioni di PLN.
(139)
La ristrutturazione doveva essere finanziata con fondi esterni per un ammontare di 190 milioni di PLN, compresi 95 milioni di PLN provenienti da un aumento del capitale azionario del cantiere, da effettuarsi tramite l’emissione di nuove azioni che sarebbero state acquisite da un investitore privato. Una risoluzione sull’aumento del capitale azionario era stata adottata da un’assemblea straordinaria degli azionisti. Nel settembre 2006, la sottoscrizione di nuove azioni per un valore di 95 milioni di PLN avrebbe significato l’acquisizione di una quota del 21 % di SSN, mentre il rimanente sarebbe rimasto allo Stato.
(140)
I restanti 95 milioni di PLN dovevano provenire, nelle previsioni, da un prestito d’investimento a lungo termine, effettuato anch’esso da una fonte privata. Secondo la previsione finanziaria, sia l’aumento di capitale sia il prestito d’investimento a lungo termine si sarebbero dovuti attuare nel periodo 2006-2009.
(141)
Inoltre, il piano conteggiava tra i contributi in fondi propri 165,9 milioni di PLN di crediti commerciali, non meglio precisati.
(142)
Il piano affermava inoltre che si sarebbero dovuti considerare contributi in fondi propri i pagamenti supplementari effettuati dagli armatori, per un ammontare di 628,7 milioni di PLN, dopo la rinegoziazione dei contratti.
(143)
Il piano puntava anche a finanziare le operazioni correnti grazie a prestiti commerciali e pagamenti anticipati degli armatori non garantiti da KUKE, per un valore totale stimato, lungo tutto l’arco del periodo di ristrutturazione 2002-2009, a 3 200 milioni di PLN.
(144)
Il piano prevedeva di utilizzare il futuro cash flow di 399 milioni di PLN in parte (14,5 milioni di PLN) per investimenti e in parte per l’attività operativa. Il piano, tuttavia, riconosceva esplicitamente che tutto questo non si poteva considerare un contributo in fondi propri ai sensi degli orientamenti comunitari pertinenti.
(145)
Secondo il piano di ristrutturazione, SSN aveva attuato misure di compensazione sotto forma di una riduzione di capacità, risultante dal fatto che SSN non aveva rilevato una parte notevole degli elementi dell’attivo e della forza lavoro di SSPH dopo il fallimento di quest’ultima. Nel 2001, ossia prima del proprio fallimento, SSPH aveva dichiarato una capacità di produzione massima annuale di 345 600 TLC, mentre nel 1995-1999 la massima capacità di produzione era stata di 322 000 TLC (e nello stesso periodo la produzione annuale media si era attestata sulle 244 000 TLC). Il piano di ristrutturazione dichiarava per SSN una capacità di produzione corrente di 255 720 TLC. Di conseguenza, secondo il piano, la riduzione di capacità ammontava a quasi 100 000 TLC.
2.6. PIANO DI RISTRUTTURAZIONE DEL GIUGNO 2008
(146)
Mostostal è un’impresa istituita in Polonia, completamente controllata dal gruppo KEM. L’azienda produce strutture di acciaio di vario tipo (ponti, gru, edifici, eccetera). Originariamente di proprietà statale, essa è stata privatizzata nel 1992, e dal 2003 appartiene al gruppo di proprietà familiare KEM. KEM opera nel campo della lavorazione e della commercializzazione dei rottami d’acciaio e del commercio all’ingrosso di prodotti metallurgici come quelli prodotti da Mostostal. Nel 2007 il fatturato di KEM ha raggiunto i 700 milioni di PLN (207 milioni di EUR), di cui 100 milioni di PLN (30 milioni di EUR) generati da Mostostal.
(147)
La strategia aziendale consisteva essenzialmente nella diversificazione del cantiere in due attività principali: costruzioni in acciaio e costruzioni navali. In tal modo, si intendeva ridurre la vulnerabilità del cantiere alle fluttuazioni del mercato delle costruzioni navali. La ristrutturazione produttiva doveva articolarsi in due fasi: nella prima, fino all’inizio del 2009, il cantiere avrebbe portato a termine il portafoglio ordini esistente per le navi, iniziando contemporaneamente il lavoro sulle costruzioni in acciaio. Nella seconda fase, l’attività nelle costruzioni in acciaio si sarebbe ampliata fino a utilizzare, come obiettivo finale, il 50 % della capacità produttiva, lasciando l’altro 50 % alle costruzioni navali.
(148)
Per l’attività di costruzioni navali, Mostostal basava il proprio piano su un partenariato con il costruttore navale norvegese Ulstein. Il 7 luglio 2008 le due imprese hanno firmato una lettera d’intenti per la negoziazione di un possibile accordo di cooperazione; tale cooperazione doveva consistere principalmente nell’utilizzo di parte della capacità di SSN da parte di Ulstein.
(149)
Per l’attività di costruzioni in acciaio, Mostostal intendeva usare gli impianti di produzione del cantiere di Stettino per espandere la propria produzione e sfruttare l’accesso al trasporto marittimo. Il piano era ottimistico in merito allo sviluppo del mercato polacco di strutture di acciaio, e in particolare per quanto riguarda la previsione di investimenti su vasta scala nelle infrastrutture in Polonia. Nel settore delle costruzioni navali, il piano prevedeva la costruzione di navi ro-pax e polivalenti, sostenendo che in tali settori i prezzi stavano seguendo «una tendenza al rialzo indipendente dall’evoluzione dei mercati delle costruzioni navali».
(150)
Il piano prevedeva una ristrutturazione dei beni strumentali consistente nel destinare circa il 30 % dell’attuale superficie di produzione ad altre attività diverse da quelle essenziali, compreso l’affitto a terzi. Uno degli scali di costruzione, Wulkan 1, non sarebbe più stato utilizzato per le costruzioni navali, bensì per costruzioni in acciaio diverse da quelle navali. Questa veniva presentata nel piano come una misura di compensazione.
(151)
Il piano prevedeva investimenti per 264 milioni di PLN nel periodo 2008-2012 e ulteriori investimenti per 90 milioni di PLN nel 2013-2018. Il piano indicava investimenti e risparmi stimati in termini di ore/uomo e costi operativi. Si segnalava anche che il 12 giugno 2008 il cantiere aveva concluso con un consulente esterno un accordo per la preparazione di un piano di modernizzazione del cantiere, nel quale sarebbero stati anche individuati gli investimenti necessari.
(152)
Il piano di ristrutturazione prevedeva anche un incremento della forza lavoro del 14 %, fino a raggiungere i 5 010 addetti nel 2012.
(153)
Il piano contava di finanziare le costruzioni navali grazie a pagamenti anticipati, da parte degli armatori, pari all’80-90 % del prezzo di vendita.
(154)
Secondo il piano, il successo della ristrutturazione dipendeva dalla concessione di ulteriori aiuti di Stato al cantiere; il piano stesso prevedeva quindi ripetuti aumenti di capitale nonché una conversione di debiti in titoli (concessa dall’erario o da organismi pubblici subordinati), per un valore totale di 588 milioni di PLN; in tale operazione rientrava anche l’aumento di capitale di 145 milioni di PLN da parte di ARP deciso nel giugno 2008. Il piano inoltre prevedeva la concessione di un prestito di 32 milioni di USD (68 milioni di PLN) da parte di ARP. Infine, il piano prevedeva anche garanzie su pagamenti anticipati da parte di KUKE per un valore nominale di 431 milioni di PLN.
(155)
L’investitore si era dichiarato disponibile a effettuare un aumento di capitale di 149,5 milioni di PLN per finanziare una parte del programma di investimenti per il periodo 2008-2012. La parte rimanente del programma di investimenti per tale periodo si sarebbe dovuta finanziare grazie al cash flow del cantiere.
(156)
Infine, il piano presentava proiezioni finanziarie per il periodo di ristrutturazione 2008-2012, che indicavano un ritorno alla redditività nel 2010. Il piano elencava, in maniera generica e senza il sostegno di dati concreti, una serie di presupposti sulla cui base erano state elaborate le proiezioni finanziarie, ma non conteneva il modello finanziario usato per ottenere le stime, Secondo il piano, nel 2012 si sarebbe giunti a un tasso di rendimento effettivo intorno al 26 %, ma il piano stesso ammetteva che tale redditività, apparentemente alta, sarebbe stata il risultato di un patrimonio netto rimasto a bassi livelli a causa delle perdite accumulate negli anni precedenti. Uno scenario più realistico, astraendo dalle perdite accumulate, prevedeva un tasso di rendimento effettivo del 7,6 % nel 2011 e del 9,8 % nel 2012: un livello che - secondo il piano - si situava al limite della redditività per gli investimenti previsti.
(157)
La proiezione del bilancio indicava che il valore delle immobilizzazioni sarebbe aumentato da circa 100 milioni di PLN nel 2008 a 200 milioni di PLN nel 2012.
2.7. PIANO DI RISTRUTTURAZIONE DEL 12 SETTEMBRE 2008
(158)
Il piano di ristrutturazione del 12 settembre 2008 si fondava su presupposti simili a quelli del piano del giugno 2008. La diversificazione delle attività rimaneva l’idea strategica più importante, e il buon esito della ristrutturazione dipendeva dalla cooperazione tra Mostostal e Ulstein, che avrebbero unito le rispettive esperienze nei settori delle costruzioni in acciaio e delle costruzioni navali. In confronto alla versione di giugno, il piano di ristrutturazione riveduto si presentava più articolato in merito ad alcune misure di ristrutturazione e all’attuazione pratica della prevista diversificazione delle attività; ciò si rifletteva sul progetto di ristrutturazione organizzativa e aziendale (cfr. tabella 2).
(159)
Secondo il piano, il cantiere esistente, ribattezzato «SSN Nowa», avrebbe portato a termine la costruzione delle navi prodotte in perdita previste nell’attuale portafoglio ordini, e poi sarebbe stato liquidato. Gli elementi dell’attivo del cantiere sarebbero stati venduti a tre nuove imprese: SSN Mostostal (controllata completamente da Mostostal), SSN Ulstein (controllata completamente da Ulstein) e SSN Wspólna (controllata da Mostostal e Ulstein, che ne avrebbero detenuto, ognuna, il 50 % delle azioni). Inoltre, l’attuale ufficio progetti sarebbe divenuto un’azienda separata, denominata SSN Biuro Projektowe. Il piano prevedeva che nel 2010 Mostostal avrebbe istituito un’altra nuova azienda, SSN Odra, che avrebbe continuato l’attuale attività di costruzioni navali del cantiere, producendo navi ro-pax, ro-ro e con-ro, oltre a chimichiere.
Tabella 2
Ristrutturazione aziendale di SSN prevista dal piano di ristrutturazione del 12 settembre 2008
Proprietà
Attività
Aumenti di capitale
(milioni di PLN)
Fatturato
(milioni di PLN)
Forza lavoro
Programma di investimenti
(milioni di PLN)
SSN Nowa
100 % Mostostal
Costruzioni navali - portafoglio ordini attuale
434 (Aiuti di Stato)
nel 2009: 680
nel 2010: 1 000
in seguito: 0
4 011 nel 2009, obiettivo - 0
nessuno
SSN Mostostal
100 % Mostostal
Costruzioni in acciaio
80
148 (10 %)
297 nel 2009, obiettivo - 352
59
SSN Ulstein
100 % Ulstein
Costruzioni navali - imbarcazioni offshore
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Prefabbricati in acciaio
95
370-400 (28 %)
1 062 nel 2009, obiettivo - 663
34,5
SSN Biuro Projektowe
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Progettazione
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
100 % Mostostal
Costruzioni navali - ro-pax, ro-ro, chimichiere
0,2
600-700 (49 %)
835 nel 2010, obiettivo-500
nessuno
Totale
434 da parte dello Stato e 242,7 da parte di investitori
1 412
1 815
104
(160)
In base al piano, SSN Nowa e SSN Odra, le imprese destinate a continuare l’attuale attività di costruzioni navali del cantiere, sarebbero state prive di elementi dell’attivo e avrebbero subappaltato i prefabbricati in acciaio a SSN Wspólna utilizzando gli impianti e le capacità di SSN Mostostal o SSN Ulstein per l’assemblaggio e l’allestimento delle navi. Il piano non precisava in quali termini pratici si sarebbe gestita tale condivisione delle capacità, né a quali condizioni la capacità sarebbe stata resa disponibile a SSN Nowa e in seguito a SSN Odra.
(161)
Le due imprese SSN Ulstein e SSN Mostostal avrebbero dovuto fare ingresso in nuovi mercati, per i quali SSN non aveva maturato alcuna esperienza; ciononostante, il piano non conteneva un’analisi di tali mercati.
(162)
Il piano precisava che Ulstein attualmente subappaltava la produzione di scafi ma intendeva controllare anche le prime fasi della produzione e quindi, acquisendo capacità a Stettino, ottenere l’integrazione verticale del processo di produzione. SSN Ulstein, tenendo conto di una ragionevole curva di apprendimento, progettava di costruire in un primo tempo scafi e in seguito imbarcazioni offshore parzialmente e completamente attrezzate. Il piano non forniva dettagli sui volumi di produzione previsti, né sui presunti prezzi di scafi/imbarcazioni, su costi, redditività, o altri punti.
(163)
Le ragioni che spingevano Mostostal a investire nel cantiere di Stettino rimanevano le stesse esposte nel piano di ristrutturazione del giugno 2008. L’obiettivo dell’investitore era di espandere la propria capacità nella produzione di strutture in acciaio e di ottenere accesso diretto al trasporto per via d’acqua, cosa che avrebbe diminuito i costi di trasporto permettendo il trasporto di strutture di maggiori dimensioni, già completamente assemblate. Non si precisavano né il volume di produzione previsto, né prezzi, costi o margini presunti, né altri particolari.
(164)
Il piano non prevedeva la ristrutturazione di SSN Nowa, nell’ipotesi che essa sarebbe stata liquidata dopo il completamento delle navi costruite in perdita, contenute nel portafoglio ordini attuale. Il piano conteneva un’analisi di mercato del settore cantieristico, riguardante però in larga misura segmenti di mercato in cui il cantiere non prevedeva in futuro di operare.
(165)
Il piano non comprendeva un piano aziendale per SSN Odra. Quanto alla strategia di SSN Odra, il piano affermava che quest’azienda avrebbe ottenuto proficui contratti dall’impresa statale Polska Żegluga Morska (Società polacca per la navigazione a vapore) per la produzione di navi passeggeri ro-pax. SSN Odra avrebbe inoltre potuto considerare la produzione di una versione militare di tali navi, ma su questo punto il piano non forniva ulteriori particolari.
(166)
Infine, SSN Wspólna avrebbe dovuto essenzialmente fornire servizi alle altre imprese. Il piano stimava a 74 000 tonnellate la capacità di lavorazione dell’acciaio di SSN Wspólna; SSN Ulstein avrebbe avuto bisogno di 15-20 000 tonnellate, e SSN Mostostal di 12-15 000. Il piano prevedeva di collocare circa 30 000 tonnellate d’acciaio ad attività cantieristiche diverse da quelle di SSN Ulstein. Ancora, il piano ventilava la possibilità di utilizzare la restante capacità di SSN Wspólna (9-17 000 tonnellate d’acciaio, ossia il 12-23 % della capacità) per subappalti ad altre imprese, ma non indicava il mercato cui indirizzarsi, né la domanda o la redditività cui si poteva aspirare.
(167)
Oltre alla ristrutturazione organizzativa, il piano prevedeva una ristrutturazione degli elementi dell’attivo, una ristrutturazione finanziaria e una significativa riduzione della forza lavoro.
(168)
Il piano prevedeva un investimento totale di 104 milioni di PLN in SSN Ulstein, SSN Mostostal e SSN Wspólna. Inoltre, SSN Nowa avrebbe investito […] (10) milioni di PLN nello spostamento di alcuni mezzi di produzione per liberare terreni, la cui vendita avrebbe procurato denaro per la ristrutturazione.
(169)
Per quanto riguarda la prevista chiusura di uno scalo di costruzione, il piano del 12 settembre (come quello di giugno) dichiarava che lo scalo Wulkan 1 sarebbe stato destinato non alle costruzioni navali, bensì alla produzione di strutture d’acciaio per SSN Mostostal.
(170)
Dal punto di vista occupazionale, il piano prevedeva una riduzione della forza lavoro pari a quasi il 60 %, per giungere a 1 815 addetti.
(171)
Le proiezioni finanziarie indicavano che SSN Ulstein avrebbe iniziato a operare nel 2009 e iniziato a produrre profitti nel 2010. Secondo le previsioni, SSN Mostostal e SSN Wspólna avrebbero iniziato a operare nel 2009, producendo immediatamente profitti. SSN Odra avrebbe iniziato la produzione cantieristica nel 2010 e, secondo le proiezioni finanziarie, avrebbe prodotto profitti immediatamente.
(172)
Nel caso di SSN Ulstein, il margine di redditività previsto si sarebbe attestato sul 6 %, percentuale considerata sufficiente dal piano. Per SSN Odra il margine di redditività nel primo anno di produzione sarebbe stato pari all’11 % (per effetto di due contratti estremamente proficui coincidenti in quell’anno) e sarebbe sceso al 7-8 % negli anni successivi. SSN Mostostal prevedeva un margine di redditività del 6-9 % nel 2009-2011 e dell’11 % nel 2012. Per SSN Wspólna e SSN Biuro Projektowe il margine di redditività sarebbe stato minimo: lo 0,4 % nell’intero periodo per SSN Wspólna e l’1,6 % per SSN Biuro Projektowe. Secondo il piano, l’esiguo margine di redditività per queste due imprese, dipendente dai profitti estremamente ridotti, sarebbe stato giustificato, trattandosi di due imprese di servizi che lavorerebbero per le imprese produttrici di prodotti finiti, utilizzando in larga misura materiali forniti dalle imprese principali.
(173)
SSN Nowa avrebbe avuto il compito di completare la costruzione delle navi prodotte in perdita, presenti nell’attuale portafoglio ordini del cantiere; in altre parole avrebbe continuato ad accumulare perdite nell’intero periodo, fino alla propria liquidazione. L’attuazione del piano dipendeva quindi dalla concessione di un ulteriore aiuto di Stato di 430 milioni di PLN, per coprire le future perdite di SSN Nowa. Rispetto al piano di giugno, che prevedeva un aumento di capitale, da parte dello Stato, di 588 milioni di PLN e un prestito di 68 milioni di PLN, l’ammontare di aiuti di Stato richiesto sembrava inferiore. La Commissione notava però che nel frattempo (agosto 2008) era stata effettuata una conversione di debiti in titoli da parte di organismi pubblici (ARP e KPS), per un ammontare di 130 milioni di PLN.
2.8. MISURE DI COMPENSAZIONE
(174)
In seguito a un accordo concluso nel dicembre 2006 tra le autorità polacche e la Commissione, la Commissione ha avviato serrati colloqui con le autorità polacche e SSN per definire le misure di compensazione necessarie.
(175)
In collaborazione con il proprio consulente esterno e con il cantiere, la Commissione ha elaborato la seguente metodologia per valutare la riduzione di capacità proposta dalla Polonia come misura di compensazione.
(176)
Per rendere valide le misure di compensazione, era necessario che la riduzione di capacità fosse tale da garantire che la capacità futura del cantiere, dopo la ristrutturazione, fosse inferiore alla sua capacità attuale.
(177)
La Commissione ha dapprima valutato la capacità tecnica attuale del cantiere, partendo dal presupposto che l’assemblaggio delle navi sugli scali di costruzione costituisse una delle strozzature nel processo produttivo del cantiere, non agevolmente superabile tramite l’approvvigionamento esterno. Secondo la metodologia impiegata dalla Commissione, che né le autorità polacche né il cantiere hanno contestato, la capacità si calcola usando la durata dell’assemblaggio su uno scalo di costruzione e una gamma caratteristica di navi (dal momento che le navi variano per valore TLC ma possono richiedere lo stesso tempo per l’assemblaggio).
(178)
Il calcolo della capacità attuale ha tenuto conto del tempo effettivamente necessario per assemblare una nave (un determinato tipo di nave) sullo scalo di costruzione. Questo tempo doveva rispecchiare tutte le odierne carenze del processo di produzione, ad esempio la bassa produttività, le strozzature, l’obsolescenza dei mezzi di produzione, l’inefficienza del processo produttivo e i problemi concernenti la forza lavoro. Solamente gli effetti delle limitazioni finanziarie derivanti dalla difficile situazione finanziaria del cantiere potevano essere esclusi dal calcolo del tempo di assemblaggio. Un accesso irregolare o inesistente al capitale di esercizio può intralciare gravemente il processo di produzione. Trattandosi di un fattore esterno, che caratterizza tutte le imprese in difficoltà finanziarie e non dipende dall’inefficienza dell’impresa in sé, la Commissione ha accettato un adattamento della prestazione effettiva del cantiere, che presupponesse un accesso agevole al capitale d’esercizio.
(179)
La stima della capacità futura prendeva in considerazione il tempo probabilmente necessario per assemblare una nave (un determinato tipo di nave) sullo scalo di costruzione, presupponendo che la produttività del cantiere fosse confrontabile a un parametro offerto da altri cantieri europei concorrenti. In altre parole, occorreva tener conto degli effetti dell’indispensabile ammodernamento delle strutture e dell’ottimizzazione delle condizioni di lavoro (organizzazione, finanziamento, approvvigionamento, forza lavoro).
(180)
Tale ammodernamento era indispensabile se il cantiere desiderava ripristinare la propria redditività nel lungo periodo. Il derivante incremento della produttività permetterebbe al cantiere di ridurre gli input e di accelerare la produzione. Col migliorare di vari aspetti della produzione, la capacità, nel senso di possibilità di produrre un determinato volume, aumenterebbe. Era quindi importante notare che la chiusura di alcuni impianti, come la proposta di chiudere di uno scalo di costruzione nel cantiere di Stettino, potrebbe essere controbilanciata da un incremento di capacità della rimanente parte del cantiere. Per mantenere valide le misure di compensazione, la riduzione di capacità doveva essere tale che la capacità del cantiere alla fine del processo di ristrutturazione, cioè dopo gli investimenti e il miglioramento della produttività, fosse inferiore alla sua capacità attuale. Era questo l’unico modo per conciliare i due obiettivi seguenti: da un lato garantire la redditività nel lungo periodo (ciò che comporta un aumento della produttività), e dall’altro ridurre al minimo possibile gli effetti negativi sul commercio.
(181)
Per assicurare la coerenza nel calcolo della produttività presente e di quella futura, è necessario usare lo stesso mix di prodotti, cioè gli stessi tipi di navi. In alternativa, si può usare come modello una «nave media» (ossia di medio valore TLC, considerando il portafoglio ordini del cantiere).
(182)
Sulla base delle informazioni fornite da SSN, la sua capacità attuale - operando con limitazioni finanziarie - era stimata a un valore situato tra le 177 000 e le 202 000 TLC, a seconda che nella produzione del cantiere si includessero le chimichiere oppure no. La capacità del cantiere in assenza di limitazioni finanziarie era di 208 000 TLC (9,15 navi), se nella produzione si includevano le chimichiere, e di 238 000 TLC (10,7 navi), escludendo le chimichiere.
(183)
Il cantiere ha affermato che gli investimenti previsti nel piano di ristrutturazione del 2006 non avrebbero inciso sul tempo di assemblaggio ma si sarebbero invece tradotti in una riduzione dei costi. Esso ha anche argomentato che, mentre alcuni degli investimenti erano potenzialmente in grado di ridurre il tempo di assemblaggio, tale effetto sarebbe controbilanciato da un’importante modifica del metodo di produzione, ossia nell’allestimento anticipato. Il cantiere ha anche spiegato che, per abbreviare sensibilmente il tempo di assemblaggio, sarebbe stato necessario investire proprio negli scali di costruzione. Il cantiere ha quantificato tale investimento in 200 milioni di EUR, cifra che è chiaramente al di là delle possibilità del cantiere.
(184)
Quindi, se non venisse chiuso alcun impianto, la capacità futura sarebbe identica a quella attuale in assenza di limitazioni finanziarie, cioè 208 000 TLC includendo le chimichiere nella produzione, e 238 000 TLC escludendo le chimichiere.
(185)
Dopo la chiusura dello scalo di costruzione più piccolo (Wulkan 1), la capacità del cantiere si collocherebbe tra 149 000 TLC (6,25 navi) per la gamma a minima intensità di TLC (con le chimichiere), e 178 000 TLC (7,8 navi) per quella a massima intensità di TLC (senza le chimichiere).
(186)
Sulla base di tali cifre, la Commissione ha concluso che la riduzione di capacità dopo la chiusura dello scalo di costruzione più piccolo oscillerebbe tra il 25 % e il 46 %, a seconda del mix di prodotti utilizzato. Su questa base, e tenendo conto del fatto che la chiusura di un altro scalo di costruzione avrebbe comportato una riduzione di capacità pari almeno al 59 %, la Commissione ha concluso, in via provvisoria, che la chiusura dello scalo più piccolo, Wulkan 1, proposta dalla Polonia, avrebbe costituito una misura di compensazione sufficiente.
2.9. MISURE DI AIUTO
(187)
La Commissione ha avviato il procedimento di indagine formale concernente le misure di aiuto descritte nella parte B dell’Allegato alla decisione. Vi rientravano un aumento di capitale e due garanzie di buon fine da parte di ARP oltre a numerose cancellazioni o proroghe di imposte sugli immobili concesse dal Comune di Stettino. Il valore nominale di tali misure ammontava a 126 524 652 PLN.
(188)
La Polonia ha informato la Commissione che le due garanzie di buon fine elencate come misure 62 e 63 nella parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento formale non erano state concesse (11). La Polonia ha pure comunicato alla Commissione che le cancellazioni di imposte sugli immobili elencate come misure 64 e 68 nella parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale erano state rinviate (12).
(189)
La tabella 3 illustra le misure concesse tra il 1o maggio 2004 (data dell’adesione della Polonia all’Unione europea) e il 30 giugno 2007. La Polonia ha notificato tali misure con lettera dell’11 luglio 2007. Il loro valore nominale ammonta a 259 560 990 PLN. La misura 1 corrisponde alla misura 61 della parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale.
(190)
La tabella 3 comprende i prestiti concessi da KPS e utilizzati per finanziare le esigenze del cantiere in fatto di capitale d’esercizio. Con lettere dell’11 luglio 2007 e del 9 gennaio 2008 la Polonia ha affermato che tali prestiti non costituivano aiuti di Stato, in quanto l’interesse applicato corrispondeva alla valutazione del rischio del particolare progetto per cui il prestito era stato richiesto.
(191)
Per tali prestiti, concessi nel periodo 2005-2007, KPS ha applicato un tasso d’interesse appena superiore al 6 %. Nel periodo in cui il cantiere ha beneficiato dei prestiti di KPS, in Polonia il tasso di riferimento oscillava tra il 5,56 % e il 6,24 %. Inoltre, KPS ha applicato un compenso forfettario oscillante tra lo 0,1 % e lo 0,4 %. Secondo le autorità polacche, KPS aveva richiesto garanzie collaterali sotto forma di adesione all’attuazione, di un accordo sulla cessione dei crediti, un ordine di pagamento incondizionato, obbligazioni non denominate o garanzie sugli attivi (13).
(192)
KPS è stata istituita nel 2004, quale controllata al 100 % di ARP, con la funzione di fondo di capitale di rischio per ARP. Il suo ruolo fondamentale era quello di fungere da strumento per il consolidamento dei tre maggiori cantieri polacchi, ma tale progetto è stato abbandonato nel 2006. Secondo le informazioni fornite dalla Polonia nel 2006 (14), KPS doveva essere finanziata grazie a un aumento di capitale fornito da ARP, un contributo in natura (azioni di imprese terze) fornito da ARP e un credito bancario rotativo garantito da ARP, concepito specificamente per sostenere il finanziamento dei cantieri. Secondo le informazioni reperibili sul sito web del governo, KPS avrebbe dovuto sostenere anche l’attività cantieristica in Polonia tramite l’emissione di obbligazioni pienamente garantite da ARP. In effetti, il documento «Una strategia per il settore cantieristico (cantieri di costruzione navale) in Polonia per il periodo 2006-2010» (15) conferma che KPS avrebbe dovuto generare risorse grazie all’emissione di strumenti di debito per un valore approssimativo di 100 milioni di USD, garantiti dagli elementi dell’attivo destinati alla ristrutturazione dell’industria cantieristica sotto forma di fondi trasferiti dall’erario ad ARP.
(193)
La tabella 4 documenta il sostegno fornito da ARP e KPS fra il 30 giugno 2007 e il 15 febbraio 2008 e notificato alla Commissione dopo l’11 luglio 2007, con lettere del 6 dicembre 2007 e 12 febbraio 2008. Essa segnala anche gli ulteriori prestiti concessi da ARP e KPS di cui la Commissione è venuta a conoscenza tramite il memorandum informativo di SSN del giugno 2008 (16), il piano di ristrutturazione di Mostostal presentato nel giugno 2008 (17) e il piano di ristrutturazione presentato nel settembre 2008. Il valore nominale di tali misure ammonta a 417 531 254 PLN.
(194)
La tabella 5 indica i debiti di diritto pubblico non riscossi, sotto forma di imposte sugli immobili arretrate, ammontanti a 12 402 000 PLN per il periodo dal luglio 2003 al dicembre 2004. Questa misura corrisponde alle misure 64-68 nella parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale.
(195)
Considerata la precaria situazione finanziaria del cantiere, la Commissione non può escludere la possibilità che altri aiuti di Stato di identica natura siano stati concessi a SSN.
(196)
Infine, SSN ha beneficiato di garanzie sulla produzione emesse da KUKE (di seguito «garanzie di pagamento anticipato» o «garanzie KUKE»). Praticamente l’intera produzione navale del cantiere dal 1o maggio 2004 è stata finanziata grazie a tali garanzie. Nel periodo compreso tra il 1o maggio 2004 e il 30 maggio 2008 SSN ha ricevuto 96 garanzie per un valore complessivo di 1 928 869 694 PLN (18). Nei documenti presentati l’11 luglio 2007 la Polonia ha informato la Commissione che KUKE avrebbe continuato a concede re garanzie a SSN fino alla fine del 2008. Secondo il piano di ristrutturazione presentato il 12 settembre 2008, al 26 giugno erano state concesse a SSN altre dieci garanzie KUKE, per un importo totale di 429 578 282 PLN.
(197)
È una caratteristica comune del settore il fatto che i cantieri non abbiano normalmente capitali d’esercizio sufficienti per la costruzione delle navi e debbano quindi ricorrere a finanziamenti esterni, tramite prestiti (i cosiddetti prestiti alla produzione) oppure pagamenti anticipati da parte degli armatori, grazie ai quali viene finanziata la produzione. Di solito gli armatori pagano l’80 % del prezzo in rate anticipate, che coincidono con determinate fasi essenziali della costruzione, mentre il restante 20 % viene pagato alla consegna. La partecipazione degli armatori al finanziamento della costruzione è dunque un elemento cruciale. La funzione delle garanzie KUKE sui pagamenti anticipati, fornite a SSN, era quella di garantire i pagamenti anticipati effettuati dagli armatori contro il rischio che il cantiere non riuscisse a consegnare la nave.
(198)
Secondo le informazioni fornite dalla Polonia, le garanzie KUKE venivano concesse a SSN nel modo seguente. Dapprima veniva firmato un contratto con l’armatore, in cui normalmente compariva la condizione che il cantiere dimostrasse, entro un certo periodo di tempo, che KUKE avrebbe garantito il finanziamento della produzione. KUKE emetteva una decisione in base alla quale avrebbe garantito il finanziamento dell’intera nave, garantendo i pagamenti anticipati. Con successivi singoli accordi, KUKE attivava la garanzia per ogni singolo pagamento anticipato (di solito quattro). L’esposizione complessiva di KUKE alla possibilità che il cantiere non riuscisse a consegnare la nave corrisponde di solito all’80 % del prezzo d’acquisto totale della nave, ed equivale quindi al totale dei pagamenti anticipati effettuati dall’armatore prima della consegna. L’esposizione complessiva diventa nota allorché KUKE emette la decisione a garanzia dei pagamenti anticipati versati dall’armatore. La garanzia scade alla consegna della nave.
(199)
Le attività di KUKE in qualità di agenzia polacca di crediti all’esportazione sono svariate (19); essenzialmente si può distinguere tra la parte commerciale e l’attività condotta a nome dell’erario e da questo garantita. Il secondo tipo di attività si svolge per mezzo di un conto in banca separato, «Interes Narodowy». Le garanzie estese a SSN rientrano nell’attività garantita dall’erario.
(200)
Secondo le informazioni fornite dalla Polonia, le garanzie KUKE sui pagamenti anticipati venivano concesse a SSN contro un premio di garanzia che variava in base al valore della garanzia. Si applicava il 2 % all’anno per garanzie non superiori ai 35 milioni di PLN, e l’1 % all’anno per garanzie superiori ai 35 milioni di PLN. Come garanzia collaterale KUKE richiedeva il trasferimento di proprietà della nave, della nave in costruzione o dei materiali.
(201)
Dalle tabelle 3-5 e dalle informazioni appena citate si ricava quindi che dal 1o maggio 2004 SSN ha beneficiato di misure per un valore nominale totale di 3 047 943 120,5 PLN (circa 896 milioni di EUR).
Tabella 3
Aiuti di Stato concessi a SSN tra il 1o maggio 2004 e il 30 giugno 2007, dati forniti dalle autorità polacche
N.
Ente che ha concesso l’aiuto
Strumento di aiuto
Base giuridica
Numero della decisione o dell’accordo
Data della concessione
Data dell’entrata in vigore
Interesse
Periodo per cui l’aiuto è stato concesso
Valore nominale dell’aiuto
(in PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Aumento di capitale
Legge del 15.9.2000 Codice commerciale (Dz.U. n. 94, 1037 come modificata)
Rep. A n. 4528/2004
21.12.2004
20.6.2005
Non applicabile
Aiuto una tantum
61 752 652,83
2.
KPS
Prestito
Legge del 23.4.1964 Codice civile (Dz.U. n. 16, 93 come modificata)
Accordo n. 1.10.2005
13.10.2005
14.10.2005
1M WIBOR + 2 %
13.4.2006
20 000 000,00
3.
KPS
Prestito
Legge del 23.4.1964 Codice civile (Dz.U. n. 16, 93 come modificata)
Accordo n. 1.2.2006
15.2.2006 (allegati: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007)
21.2.2006
27.4.2006
27.9.2006
16.2.2007
21.2.2007
30.3.2007
1.5.2007
31.5.2007
Dati non disponibili
31.8.2009
68 405 400,00
(USD 18 000 000,00)
4.
KPS
Prestito
Legge del 23.4.1964 Codice civile (Dz.U. n. 16, 93 come modificata)
Accordo del 12.1.2007
12.1.2007
3.4.2007
5.4.2007
16.4.2007
26.4.2007
30.4.2007
16.5.2007
31.5.2007
Dati non disponibili
31.1.2009
82 902 937,50 (USD 21 375 000,00)
5.
KPS
Prestito
Legge del 23.4.1964 Codice civile (Dz.U. n. 16, 93 come modificata)
Accordo n. 1.2.2007
9.2.2007 (allegati: 29.3.2007, 4.4.2007)
9.2.2007
WIBOR 1M + 2,25 %
27.4.2007
12 200 000,00
6.
KPS
Prestito
Legge del 23.4.1964 Codice civile (Dz.U. n. 16, 93 come modificata)
Accordo n. 2.2.2007
12.2.2007
12.2.2007
WIBOR 1M + 2,25 %
12.8.2007
14 300 000,00
Totale
259 560 990,33
Tabella 4
Ulteriori aiuti di Stato concessi a SSN dal 30 giugno 2007 al 12 settembre 2008, dati forniti dalle autorità polacche
N.
Ente che ha concesso l’aiuto
Strumento di aiuto
Base giuridica
Data della concessione
Valore nominale dell’aiuto
(in PLN)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Aumento di capitale
Accordo
7.8.2007
9 999 954,69
8.
KPS
Aumento di capitale
7.8.2007
33 999 919,80
9.
ARP
Aumento di capitale
Accordo tra SSN e ARP sull’aiuto di Stato sotto forma di aumento di capitale
19.9.2008
86 000 151,93
10.
ARP
Prestito
Legge del 30.8.1996 sulla commercializzazione e la privatizzazione (Dz. U. 02.171.1397 come modificata
5.12.2007
49 000 000,00
11.
ARP
Prestito
Accordo OPP/3/08
6.2.2008
41 000 000,00
12.
KPS
Prestito
Accordo 1.11.2007
23.11.2007
9 000 000,00
13.
KPS
Prestito
Accordo 1.3.2008
5.3.2008
20 000 000,00
14.
ARP
Prestito
Accordo OPP/5/08
30.9.2009
32 250 000,00
15.
KPS
Prestito
12.8.2007
4 709 380,37
16.
ARP
Conversione di debiti in titoli
Rep. A. n. 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008
110 999 077,11
17.
KPS
Conversione di debiti in titoli
Rep. A. n. 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008
20 572 770,24
Totale
417 531 254,1
Tabella 5
Debiti di diritto pubblico non riscossi dopo il 1o maggio 2004
N.
Ente che ha concesso l’aiuto
Strumento di aiuto
Debito
Importo insoluto
(in PLN)
12.
Comune di Stettino
Rinvio
Debito per le imposte sugli immobili accumulato tra luglio 2003 e dicembre 2004
12 402 000,00
3 VALUTAZIONE
3.1. COMPETENZA DELLA COMMISSIONE
(202)
Il punto 3 dell’allegato IV al trattato di adesione stabilisce la cosiddetta procedura del meccanismo provvisorio. Essa fornisce la base giuridica per valutare i piani di aiuto e le singole misure di aiuto entrate in vigore in un nuovo Stato membro prima della data dell’adesione all’Unione europea e ancora applicabili dopo l’adesione.
(203)
La Commissione non può esaminare le misure di aiuto entrate in vigore prima dell’adesione e non applicabili dopo l’adesione, né ai sensi della procedura del meccanismo provvisorio, né ai sensi della procedura prevista dall’articolo 88, paragrafo 2, del trattato che istituisce la Comunità europea.
(204)
D’altra parte, le misure entrate in vigore solo dopo l’adesione saranno valutate dalla Commissione, come aiuti notificati o aiuti illegittimi, ai sensi della procedura prevista dall’articolo 88, paragrafo 2, del trattato che istituisce la Comunità europea.
(205)
Per stabilire la data in cui una determinata misura è entrata in vigore, il criterio pertinente è quello di individuare l’atto giuridicamente vincolante con cui l’autorità nazionale competente si impegna a concedere l’aiuto (20). Se un atto amministrativo sia giuridicamente vincolante, dipende dalle leggi nazionali. La Commissione, però, deve essere in grado - soprattutto nei casi limite - di riesaminare tali atti amministrativi e di valutare, in base alla loro forma e al loro contenuto, se essi abbiano potuto suscitare nei beneficiari legittime aspettative, sostenibili dinanzi a un tribunale polacco. Tale capacità di riesaminare gli atti amministrativi nazionali è indispensabile perché la Commissione possa esercitare la propria esclusiva competenza di approvare deroghe rispetto al generale divieto di erogare aiuti di Stato, per quanto riguarda le misure entrate in vigore in Polonia dopo il 1o maggio 2004.
(206)
Una misura è applicabile dopo l’adesione, se è entrata in vigore prima dell’adesione stessa ma può ancora dar luogo, dopo l’adesione, alla concessione di ulteriori aiuti o a un incremento dell’ammontare di aiuti già concessi; in altre parole, se la precisa esposizione economica dello Stato non era nota alla data in cui la misura è entrata in vigore, e non era ancora nota alla data dell’adesione.
(207)
Nella decisione di avviare il procedimento di indagine formale, la Commissione ha concluso, sulla base delle informazioni fornite dalla Polonia, che una serie di misure notificate alla Commissione costituivano in effetti un nuovo aiuto, da concedersi dopo il 1o maggio 2004, data dell’adesione della Polonia all’Unione europea. In particolare, la Commissione ha giudicato che un aumento di capitale, due garanzie di buon fine e un’operazione di cancellazione e rinvio di pagamento di imposte sugli immobili costituissero un nuovo aiuto.
(208)
In primo luogo, la Polonia ha informato la Commissione che le due garanzie di buon fine contestate (le misure 62 e 63 nella parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale) alla fine non erano state concesse. Esse quindi non rientrano nell’ambito della presente decisione.
(209)
In secondo luogo, la Polonia ha confermato che il debito concernente le imposte sugli immobili nei confronti del comune di Stettino, accumulatosi nel periodo compreso tra luglio 2003 e dicembre 2004 (misure 64-68 nella parte B dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale) non era stato ancora riscosso né cancellato. Ciò significa che il debito era stato riportato, senza essere riscosso, ben oltre la data di adesione. Secondo una giurisprudenza ormai acquisita (21) una prolungata mancata riscossione di debiti di diritto pubblico può costituire aiuto di Stato (questo punto verrà analizzato più dettagliatamente in seguito). Tale mancata riscossione rientra chiaramente nelle competenze della Commissione, ai sensi dell’articolo 88 del trattato che istituisce la Comunità europea, in quanto riguarda il periodo successivo all’adesione. Tali misure quindi rientrano nell’ambito della presente decisione.
(210)
In terzo luogo, per quanto riguarda l’aumento di capitale fornito da ARP (misura 61 nella parte B, dell’allegato alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale), le osservazioni formulate dalla Polonia e da terzi interessati, in merito alla decisione di avviare il procedimento di indagine formale, non hanno persuaso la Commissione che tale misura non costituisca un nuovo aiuto. Tale misura quindi rientra nell’ambito della presente decisione.
(211)
La Commissione illustra di seguito le ragioni che la inducono a respingere le argomentazioni presentate dalla Polonia e dagli interessati.
(212)
Per quanto riguarda l’argomentazione formulata dalla Polonia, per cui l’aumento di capitale andrebbe considerato nel contesto di un programma di ampio respiro, varato dal governo polacco per il salvataggio dell’industria cantieristica polacca, la Commissione ritiene che un programma governativo generale di questo tipo non possa legittimare la richiesta, da parte di SSN, che uno dei suoi azionisti, ARP, debba attuare completamente l’aumento di capitale. In realtà, per ragioni di bilancio, fin dall’inizio ARP non era in grado di attuare completamente l’aumento di capitale annunciato nel piano di ristrutturazione del 2003.
(213)
Per quanto riguarda l’argomentazione formulata dalla Polonia, per cui la Commissione starebbe applicando i criteri del diritto comunitario a fatti avvenuti e a un diritto nazionale vigente prima dell’adesione, la competenza della Commissione ad agire nei confronti di misure concesse prima dell’adesione è definita dall’atto di adesione, che è vincolante sia per le Comunità sia per la Polonia. La Commissione ha interpretato l’espressione «entrate in vigore prima dell’adesione» per analogia con il concetto di concessione di aiuti (22).
(214)
La Polonia sostiene che la legge nazionale richiedeva unicamente l’approvazione del piano di ristrutturazione e delle misure ivi contenute da parte del Presidente dell’Ufficio per la concorrenza e la protezione dei consumatori. La Commissione non ritiene che tale approvazione, di per sé, possa sancire «l’entrata in vigore delle misure prima dell’adesione». L’Ufficio nazionale per la concorrenza ha verificato la compatibilità dell’aiuto con la legislazione nazionale in materia di aiuti di Stato ma - proprio come avviene quando la Commissione esamina gli aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 88 del trattato che istituisce la Comunità europea - tale approvazione non ha prodotto la legittima aspettativa che l’aiuto dovesse essere effettivamente concesso.
(215)
La Polonia giudica anche un fatto indiscutibile che l’aumento di capitale previsto nel piano di ristrutturazione del 2003 fosse stato concordato fra SSN e ARP. Come la Commissione ha affermato nella decisione di avviare il procedimento di indagine formale, l’aiuto si considera entrato in vigore se l’autorità competente adotta un atto che, ai sensi delle leggi nazionali, possa suscitare la legittima aspettativa, sostenibile dinanzi a un tribunale nazionale, che l’aiuto sarà effettivamente concesso. Naturalmente, per esercitare la propria competenza ai sensi dell’atto di adesione e del trattato che istituisce la Comunità europea, la Commissione deve essere in grado di verificare che la situazione sia effettivamente questa. Né la Polonia né i terzi interessati hanno fornito alcuna prova che SSN avrebbe potuto dimostrare una legittima aspettativa, dinanzi a un tribunale nazionale, semplicemente sulla base del fatto che un aumento di capitale complessivo di 241 milioni di PLN era stato incluso nel piano di ristrutturazione concordato nel 2003 con ARP. In effetti, per attuare tale aumento di capitale si sono rese necessarie due risoluzioni dell’assemblea straordinaria degli azionisti: le risoluzioni del 29 aprile 2004 (180 milioni di PLN) (23) e del 24 dicembre 2004 (61 milioni di PLN).
3.2. AIUTI DI STATO AI SENSI DELL’ARTICOLO 87, PARAGRAFO 1, DEL TRATTATO CHE ISTITUISCE LA COMUNITÀ EUROPEA
3.2.1. ESISTENZA DELL’AIUTO DI STATO
(216)
Secondo l’articolo 87, paragrafo 1, del trattato che istituisce la Comunità europea, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra gli Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
(217)
La Commissione ritiene che tutte le misure menzionate in precedenza al punto 2.7 siano state concesse dallo Stato oppure mediante risorse statali e che abbiano avuto carattere selettivo, dal momento che sono state concesse a una singola impresa.
(218)
SSN è uno dei cantieri più grandi d’Europa. Negli ultimi anni, le navi portacontainer hanno costituito oltre il 60 % del portafoglio ordini del cantiere. SSN quindi è un attivo concorrente dei cantieri tedeschi e danesi. Le sovvenzioni costantemente concesse a SSN, che hanno consentito a questo cantiere di concludere contratti senza valutare o controbilanciare a fondo i rischi, hanno avuto un impatto negativo su altri cantieri europei dotati della capacità di produrre navi portacontainer.
(219)
La Commissione osserva che SSN opera anche in altri segmenti delle costruzioni di navi mercantili, offrendo prodotti quali navi polivalenti, chimichiere e navi ro-ro (comprese ro-pax e con-ro), e in tali segmenti è in concorrenza con altri cantieri europei. Alla fine del 2006, per esempio, chimichiere e navi cisterna per prodotti petroliferi rappresentavano all’incirca l’8 % del portafoglio ordini dei cantieri europei; in questo segmento sono particolarmente attivi i cantieri tedeschi e romeni.
(220)
Sulla base delle considerazioni appena esposte, la Commissione conclude che l’aiuto di Stato concesso a SSN ha inciso sugli scambi tra gli Stati membri.
(221)
Infine, la Commissione deve verificare se le misure concesse a SSN abbiano costituito un vantaggio indebito, falsando o minacciando di falsare la concorrenza. La Commissione osserva che le autorità polacche hanno contestato il fatto che i prestiti concessi da KPS e le garanzie KUKE siano stati classificati aiuti di Stato, affermando che quelle misure soddisfacevano il criterio dell’investitore operante in normali condizioni in un’economia di mercato. La Polonia non ha contestato la classificazione tra gli aiuti di Stato delle altre misure rientranti in questa decisione.
(222)
La Commissione illustrerà qui di seguito perché la costante mancata riscossione di debiti di diritto pubblico non soddisfa il criterio dell’investitore operante in normali condizioni in un’economia di mercato. La Commissione valuterà poi dettagliatamente le misure contestate dalla Polonia. La Commissione infine esaminerà le circostanze in cui le misure rientranti nella presente decisione sono state concesse e il loro impatto sulla concorrenza.
a) Mancata riscossione di debiti di diritto pubblico
(223)
Secondo una giurisprudenza ormai acquisita (24) la costante mancata riscossione di debiti di diritto pubblico può costituire un aiuto di Stato, come si spiegherà più dettagliatamente qui di seguito. Tale mancata riscossione rientra chiaramente tra le competenze della Commissione ai sensi dell’articolo 88 del trattato che istituisce la Comunità europea, nella misura in cui riguarda il periodo successivo all’adesione. La Commissione ritiene che nessun creditore operante in un’economia di mercato avrebbe accettato un così prolungato rinvio del pagamento delle sue spettanze. Inoltre, la Polonia non ha fornito alcuna prova del fatto che le autorità fiscali competenti abbiano preso alcuna misura per far valere i propri crediti di diritto pubblico nei confronti di SSN, in particolare mediante procedimenti esecutivi oppure ricorrendo al diritto fallimentare. Infine, tale mancata riscossione contrasta con l’affermazione delle autorità polacche, secondo cui SSN paga regolarmente i propri debiti di diritto pubblico dal 1o maggio 2004, e non ha beneficiato di rinvii o piani di rimborso concernenti tali debiti.
b) Misure contestate dalla Polonia in quanto avrebbero soddisfatto il criterio dell’investitore operante in normali condizioni in un’economia di mercato
(224)
Per quanto riguarda l’assistenza fornita da KPS sotto forma di prestiti di capitale d’esercizio, la Commissione non può accettare la tesi della Polonia, per cui tali prestiti non conterrebbero aiuti di Stato. La Commissione osserva che il tasso d’interesse applicato da KPS corrispondeva più o meno al livello del tasso di riferimento; nota altresì che SSN versava in gravi difficoltà finanziarie da parecchi anni. SSN non era in grado di ottenere altri finanziamenti esterni della propria produzione con il sostegno statale, né sotto forma di partecipazione né sotto forma di garanzie da parte di KPS; il suo capitale d’esercizio era finanziato da pagamenti anticipati completamente coperti da garanzie KUKE o da prestiti KPS. Non si può quindi affermare che il tasso d’interesse applicato da KPS corrispondesse pienamente al rischio che KPS si assumeva. È vero che KPS aveva richiesto garanzie collaterali, ma il valore di tali garanzie è discutibile; occorre ricordare che KUKE aveva richiesto garanzie collaterali analoghe e alla luce del rapporto attività/passività di SSN, è improbabile che KPS potesse ottenere, come garanzia collaterale, risarcimenti di prima scelta tra gli elementi dell’attivo del cantiere. In ogni caso la Polonia non ha fornito informazioni dettagliate che consentissero alla Commissione di valutare il valore reale delle garanzie collaterali richieste.
(225)
Inoltre, la Commissione non scorge differenze tra i prestiti concessi da KPS e quelli concessi da ARP, proprietaria di KPS. È difficile accettare la tesi delle autorità polacche, per cui i prestiti concessi da ARP costituirebbero un aiuto di Stato, mentre i prestiti concessi da KPS, controllata da ARP, sarebbero compatibili col criterio dell’investitore operante in normali condizioni in un’economia di mercato.
(226)
La Commissione non può accettare l’argomentazione della Polonia, per cui i prestiti concessi da KPS in consorzio con Bank Handlowy S.A. e Bank Pekao S.A. (misure 3 e 4 nella tabella 3, considerando 201) sarebbero stati erogati a condizioni di mercato e - poiché KPS e le banche partecipavano al consorzio e fornivano finanziamenti «a condizioni analoghe» - il contributo di KPS non avrebbe contenuto aiuti di Stato.
(227)
La Commissione osserva che, quando il consorzio ha fornito i prestiti, SSN era un’azienda in difficoltà. In assenza di aiuti statali il cantiere non avrebbe potuto ottenere alcun finanziamento sul mercato, né sotto forma di garanzia né di partecipazione al finanziamento, come le misure in questione. Dal momento che non vi è stato alcun altro finanziamento esterno al di fuori di quello fornito dal consorzio con KPS, sembra che le banche abbiano accettato di finanziare il cantiere solo perché alla transazione partecipava anche KPS.
(228)
La Commissione nota inoltre che il tasso d’interesse applicato da KPS sui prestiti concessi a SSN si avvicinava al tasso di riferimento per la Polonia, nel momento in cui i prestiti sono stati concessi. Secondo la comunicazione della Commissione sul criterio da seguire per fissare i tassi di riferimento e di sconto (25) il tasso di riferimento annunciato dalla Commissione è il tasso minimo, che può essere aumentato in situazioni di particolare rischio (per esempio nel caso di un’impresa in difficoltà, oppure quando non vengano fornite le garanzie normalmente richieste dalle banche). In questo caso però il tasso d’interesse non è stato aumentato per tenere conto della precaria situazione di SSN.
(229)
La Commissione osserva infine che KPS era stata istituita per fungere da fondo controllato dal governo, con obiettivi di politica pubblica, e che il suo finanziamento era completamente controllato o garantito dallo Stato tramite ARP. Secondo il documento «Una strategia per il settore cantieristico (cantieri di costruzione navale) in Polonia per il periodo 2006-2010», KPS è stata «fondata per organizzare il finanziamento della produzione cantieristica, fino al momento in cui i cantieri saranno rilevati da investitori privati». Tale strategia, i cui obiettivi non sono solamente economici, ma anche sociali e macroeconomici (26), fornisce a KPS, insieme ad ARP, all’erario e ad altri enti pubblici coinvolti, una varietà di poteri. I legami finanziari che collegano KPS ad ARP e all’erario sono chiari e KPS agisce sostanzialmente come un veicolo per trasferire ai cantieri polacchi, tra cui SSN, i fondi stanziati nel bilancio dello Stato.
(230)
Alla luce di questi fattori, la Commissione conclude che KPS, nel concedere prestiti di capitale d’esercizio a SSN, non ha agito da investitore operante in normali condizioni in un’economia di mercato.
(231)
Nelle osservazioni presentate dopo l’adozione della decisione di avviare il procedimento di indagine formale, la Polonia ha affermato che le garanzie sui pagamenti anticipati concesse da KUKE a SSN non costituivano un aiuto di Stato. La Commissione non può accettare tale asserzione.
(232)
In primo luogo, la Commissione ricorda che le garanzie KUKE sui pagamenti anticipati sono garantite dall’erario e gestite per mezzo di un conto bancario separato, denominato «Interes Narodowy». Se in tale conto non vi sono fondi sufficienti, KUKE può contrarre prestiti con l’erario oppure beneficiare di garanzie dell’erario sui prestiti.
(233)
In secondo luogo, la Commissione ricorda la propria decisione del 18 luglio 2007 sul caso N 105/07 (27), con la quale essa ha approvato, in quanto non contenente aiuti di Stato, il piano in base al quale KUKE gestisce il proprio programma di assicurazioni sulle esportazioni, garantite dall’erario. Tale piano riguarda attualmente il tipo di garanzie sulla produzione che SSN riceve da anni. La Commissione osserva che questo piano esclude esplicitamente (28) le imprese in difficoltà finanziarie, secondo la definizione degli orientamenti sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà. L’elemento essenziale del piano è il fatto che i premi di garanzia vengono determinati sulla base di una valutazione del rischio. Per esempio, il premio di garanzia per un’azienda appartenente alla categoria di rischio più alta corrisponde al […] % all’anno per garanzie di durata inferiore a due anni e al […] % all’anno per garanzie di durata superiore a due anni. Il premio di base è del […] % all’anno. In confronto, le garanzie concesse a SSN venivano fornite da KUKE con un premio del 2 % all’anno se la garanzia non superava i 35 milioni di PLN e con un premio dell’1 % all’anno se la garanzia superava tale somma.
(234)
È chiaro che SSN non è ammissibile alle garanzie rientranti nel piano sopra descritto, il quale è stato approvato dalla Commissione in quanto non contiene aiuti. Se ne deduce perciò che le garanzie concesse a SSN non sono prive di aiuti.
(235)
È ovvio poi che il premio di garanzia applicato a SSN è ben inferiore al premio di base impiegato per le garanzie concesse a imprese sane, e inferiore di parecchie volte al premio applicato alle imprese ad alto rischio ancora ammissibili al piano sopra ricordato. La Commissione conclude quindi che il premio di garanzia pagato da SSN non corrisponde a un premio di mercato; di conseguenza, queste garanzie costituiscono un aiuto di Stato.
(236)
In terzo luogo, secondo la comunicazione della Commissione sull’applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato che istituisce la Comunità europea agli aiuti di Stato sotto forma di garanzie (29), perché una singola garanzia statale non costituisca un aiuto di Stato, il soggetto che contrae il prestito non deve trovarsi in difficoltà finanziarie. Ciò evidentemente non corrisponde al caso in questione. Secondo la stessa comunicazione, quando il contraente del prestito si trova in difficoltà finanziarie, l’elemento di aiuto della garanzia può essere pari alla cifra coperta dalla garanzia.
(237)
La Commissione nota infine che SSN si è affidata esclusivamente a garanzie offerte da KUKE e dall’erario, e non è riuscita a ottenere alcuna garanzia sul mercato. Ciò corrobora la conclusione raggiunta dalla Commissione, secondo cui le garanzie sui pagamenti anticipati fornite da KUKE costituiscono un aiuto di Stato.
(238)
Alla luce di queste considerazioni, la Commissione conclude che KUKE non ha agito come un soggetto operante in normali condizioni in un’economia di mercato, allorché ha concesso garanzie a SSN.
c) Distorsione della concorrenza causata dagli aiuti di Stato concessi a SSN
(239)
La Commissione rileva che, potendo fare pieno assegnamento sull’appoggio dello Stato, SSN ha intrapreso prassi anticoncorrenziali, come una politica di prezzi inferiori ai costi di produzione, senza subire le conseguenze che prassi siffatte normalmente comportano, ossia l’espulsione dal mercato.
(240)
La Commissione osserva poi che il problema più grave e persistente di SSN sta nel fatto che essa ha stipulato contratti che si sono conclusi in perdita a causa del continuo rafforzarsi dello PLN sul dollaro - la valuta di uso prevalente nell’attività cantieristica - e della crescita, a livello mondiale, dei prezzi delle lamine di acciaio. Già il piano di ristrutturazione del 2002 indicava in questi fattori una grave minaccia per l’attività del cantiere; diagnosi ribadita nel nuovo piano di ristrutturazione del 2006, e infine nel corso del tentativo di privatizzazione del 2008.
(241)
Benché la dirigenza del cantiere conoscesse tali pericoli, il cantiere ha continuato a concludere contratti senza prendere misure contro i rischi incombenti, oppure prendendo unicamente misure di impatto limitato. Questa prassi si è protratta nel periodo di crescita senza precedenti che il mercato cantieristico ha conosciuto tra il 2004 e il 2008, quando i prezzi del settore hanno raggiunto livelli record. Questa prassi ha consentito al cantiere di mantenere i livelli operativi e occupazionali, ma a prezzo di gravi perdite sulla regolare attività cantieristica. Secondo la procedura di due diligence svolta da Amber nella prima metà del 2008, e come la Polonia ha confermato, l’attuale portafoglio ordini con consegne nel 2008 e 2009 è a sua volta gravato da perdite significative derivanti da contratti in perdita stipulati in assenza di misure di tutela dai rischi, oppure con misure palesemente insufficienti.
(242)
Su tale base la Commissione conclude che tutte le misure concesse a SSN sono state tali da falsare, o minacciare di falsare, la concorrenza nel mercato cantieristico.
(243)
In conclusione, la Commissione ritiene che tutte le misure concesse a SSN costituiscano aiuti di Stato a norma dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato che istituisce la Comunità europea.
3.2.2. OPPORTUNITÀ PER LA POLONIA E I TERZI INTERESSATI DI PRESENTARE OSSERVAZIONI
(244)
Con decisione del 1o giugno 2005, la Commissione ha avviato il procedimento di indagine formale in merito a una serie di misure da concedersi su varie basi giuridiche sia dalle autorità locali sia dall’impresa di proprietà statale ARP, tra cui una ristrutturazione del debito, un aumento di capitale e alcune garanzie di buon fine.
(245)
La Commissione ha anche dichiarato di non poter accettare l’argomentazione della Polonia, per cui i pagamenti anticipati degli armatori si sarebbero dovuti considerare un contributo in fondi propri. A tale proposito, la Commissione ha espresso dei dubbi sul fatto che le garanzie sui pagamenti anticipati fornite da KUKE non costituissero un aiuto di Stato, e ha annunciato che avrebbe esaminato la natura di tali garanzie.
(246)
Le autorità polacche hanno presentato le loro osservazioni e, pur contestando il fatto che la Commissione fosse competente a valutare la compatibilità di alcune delle misure in questione, non hanno contestato la conclusione, tratta dalla Commissione stessa, per cui, se tali misure erano state concesse dopo l’adesione della Polonia all’Unione europea, costituivano allora un nuovo aiuto a norma dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato che istituisce la Comunità europea. Un’eccezione era rappresentata dalla natura delle garanzie fornite da KUKE, non contenenti, a quanto si affermava, aiuti di Stato. La Polonia ha successivamente affermato che i prestiti concessi da KPS non costituivano aiuti di Stato. La Commissione ha già discusso in precedenza queste argomentazioni presentate dalla Polonia.
(247)
Nel corso dell’indagine svolta dalla Commissione, la strategia del governo polacco - in quanto detentore della maggioranza di SSN - è mutata notevolmente e ripetutamente, come si evince dalla ricostruzione degli eventi appena offerta. La strategia di consolidamento del settore cantieristico è stata sostituita da una strategia di parziale privatizzazione del cantiere, cui a sua volta è subentrata, in una fase ancora successiva, una strategia di privatizzazione completa. Attualmente quest’ultima strategia è messa a repentaglio dall’apparente mancanza di interesse del mercato per l’acquisto del cantiere.
(248)
Come si è illustrato in precedenza, la Commissione si è tenuta regolarmente in contatto con le autorità polacche, in quanto proprietarie di SSN, e con la stessa SSN. La commissione ha regolarmente segnalato, sia alla Polonia sia al cantiere, che tutte le misure concesse al cantiere mediante risorse statali costituivano, con tutta probabilità, aiuti di Stato a norma dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato che istituisce l’Unione europea, a causa della problematica situazione finanziaria del cantiere e della virtuale assenza di qualsiasi finanziamento esterno non contenente aiuti di Stato. La Commissione ha pure avvertito che tale aiuto di Stato è stato concesso in violazione dell’articolo 88, paragrafo 3, ed è apparentemente incompatibile col mercato comune da qualsiasi punto di vista. La Commissione ha fatto anche ripetutamente notare che le garanzie KUKE fornite a SSN costituiscono un aiuto di Stato.
(249)
Infine, durante la sua indagine la Commissione ha raccolto dettagli sulle operazioni effettuate da KPS e sulla natura dei prestiti di capitale d’esercizio concessi al cantiere da KPS. La Commissione ha segnalato alla Polonia che tali prestiti costituiscono con ogni probabilità un aiuto di Stato, a norma dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato che istituisce la Comunità europea.
3.3. COMPATIBILITÀ DELL’AIUTO: ESENZIONI AI SENSI DELL’ARTICOLO 87, PARAGRAFO 3, DEL TRATTATO CHE ISTITUISCE LA COMUNITÀ EUROPEA
(250)
L’obiettivo principale delle misure è di assistere un’azienda in difficoltà finanziarie e di tenerla in vita. In tali casi può essere applicata, qualora siano soddisfatte le condizioni relative, l’esenzione prevista dall’articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato che istituisce la Comunità europea, il quale consente gli aiuti di Stato destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
(251)
Gli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà sono attualmente regolati dagli orientamenti comunitari per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (30) (di seguito «orientamenti»), che hanno sostituito il testo precedente, adottato nel 1999 (31) (di seguito «orientamenti del 1999»).
(252)
Le disposizioni provvisorie contenute negli orientamenti stabiliscono che le notifiche registrate prima del 10 ottobre 2004 saranno esaminate alla luce dei criteri in vigore al momento della notifica (punto 103). Nel caso presente, alcune delle misure sono state notificate alla Commissione nel quadro del «meccanismo provvisorio» previsto dal punto 3 dell’allegato IV al trattato di adesione del 29 aprile 2004, quando gli orientamenti del 1999 erano ancora in vigore. Tuttavia, gli orientamenti prevedono di essere applicabili per la valutazione di qualsiasi aiuto mirante al salvataggio o alla ristrutturazione, concesso senza l’autorizzazione della Commissione (aiuto illegittimo), se l’aiuto è stato concesso in tutto o in parte dopo il 1o ottobre 2004 (punto 104, primo comma). La Commissione rileva che quasi tutte le misure descritte nella tabella 3 e nella tabella 4 sono state concesse in maniera illegittima dopo tale data, e che di conseguenza gli orientamenti del 2004 sono applicabili.
(253)
Gli orientamenti si applicano a imprese di tutti i settori, con le eccezioni elencate al punto 18 degli orientamenti. Il punto 12 della disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale (32), che costituisce il quadro giuridico per la valutazione degli aiuti di Stato a questo settore, rimanda agli orientamenti come alla base giuridica pertinente per la valutazione degli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione.
(254)
Gli orientamenti offrono la possibilità di concedere aiuti per il salvataggio come forma di assistenza temporanea a imprese in difficoltà finanziaria, alle quali viene così garantito il tempo necessario per preparare un piano di ristrutturazione o di liquidazione, oppure per affrontare un’acuta crisi di liquidità che sia possibile risolvere entro il periodo coperto dall’aiuto per il salvataggio.
(255)
La Commissione osserva che l’aiuto di Stato concesso a SSN non soddisfa il requisito del carattere temporaneo, poiché tutte le misure di sostegno si sono estese a periodi ben più lunghi dei sei mesi prescritti, né quello della reversibilità, poiché l’aiuto comprendeva misure irreversibili come aumenti di capitale, paragonabili a sovvenzioni.
(256)
La Commissione conclude quindi che le misure rientranti nella presente decisione non sono compatibili con il mercato comune nella forma di aiuti per il salvataggio.
(257)
Secondo la definizione contenuta nel punto 17 degli orientamenti, un aiuto per la ristrutturazione si basa su un piano realizzabile, coerente e di ampia portata, volto a ripristinare la redditività a lungo termine dell’impresa entro un lasso di tempo ragionevole. La ristrutturazione comporta generalmente i seguenti elementi: una ristrutturazione complessiva dell’operato dell’impresa e la riorganizzazione e razionalizzazione delle attività dell’impresa; ciò implica di solito l’abbandono delle attività non più redditizie e la ristrutturazione finanziaria. Tuttavia, un’operazione di ristrutturazione che fruisca di aiuti di Stato non può limitarsi a colmare le perdite pregresse senza intervenire sulle ragioni di tali perdite, ossia senza intraprendere un’autentica ristrutturazione. Gli orientamenti richiedono che l’aiuto per la ristrutturazione si limiti al minimo strettamente necessario; di conseguenza, una parte significativa della ristrutturazione deve essere finanziata da risorse che non contengano aiuti di Stato. Per minimizzare gli effetti negativi dell’aiuto e la distorsione della concorrenza, è necessario adottare misure di compensazione.
(258)
Considerando la natura pesantemente distorsiva degli aiuti per la ristrutturazione, la Commissione ritiene che gli aiuti alle imprese in difficoltà possano contribuire allo sviluppo delle attività economiche senza alterare le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse, solo qualora siano soddisfatte tutte le condizioni stabilite negli orientamenti.
(259)
La Commissione valuterà qui di seguito se tali condizioni siano state soddisfatte.
(260)
Per valutare la compatibilità delle misure che costituiscono nuovi aiuti, e in particolare la capacità del processo di ristrutturazione di ripristinare la redditività dell’impresa, e ancora per verificare se l’aiuto è limitato al minimo necessario, la Commissione deve considerare il piano di ristrutturazione e gli aiuti nel loro insieme, compresi gli aiuti passati, ossia attuati prima dell’adesione e non applicabili dopo l’adesione stessa.
3.3.1. AMMISSIBILITÀ DELL’IMPRESA
(261)
Secondo gli orientamenti un’impresa è in difficoltà, e di conseguenza è ammissibile agli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione, se non è in grado, con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dagli azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle autorità pubbliche, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico, nel breve o nel medio periodo. Gli orientamenti elencano poi alcune tipiche caratteristiche dell’impresa in difficoltà, come l’aumento delle perdite o la diminuzione del fatturato.
(262)
Il punto 12 degli orientamenti del 1999 precisa che un’impresa di recente costituzione non è ammessa a beneficiare di aiuti per la ristrutturazione, neanche nel caso in cui la sua situazione finanziaria iniziale sia precaria. Ciò avviene ad esempio, quando una nuova impresa emerga dalla liquidazione di un’impresa preesistente, o quando essa rilevi semplicemente gli elementi dell’attivo di un’impresa posta in liquidazione. Gli orientamenti aggiungono che, in linea di principio, un’impresa viene considerata di recente costituzione nel corso dei primi tre anni dall’avvio dell’attività nel settore interessato.
(263)
Le autorità polacche affermano che SSN è semplicemente il nuovo nome di ASS, che esisteva e collaborava con SSPH e SS prima del loro fallimento.
(264)
Tutte le circostanze inducono però a concludere che SSN non si sia assunta i debiti di SSPH né quelli di SS e che tali debiti, rimasti a carico di queste due imprese, siano stati gestiti nel quadro della procedura fallimentare. La Polonia ha affermato che i debiti di SSPH dovuti ai fornitori, per un ammontare di 15 milioni di PLN, erano stati rilevati da SSN, ma non ha fornito ulteriori dettagli né alcuna documentazione.
(265)
Quindi SSN ha iniziato la propria attività libera dall’onere dei debiti dei propri predecessori. Le autorità polacche non hanno fornito alcuna prova che SSN si sia accollata debiti di sorta. Inoltre, considerando le dimensioni dell’attività del cantiere, i debiti per 15 milioni di PLN asseritamente rilevati non convaliderebbero la tesi di una continuità economica tra SSPH/SS e SSN. Ancora, la Commissione osserva che i contratti in corso erano stati rilevati durante il ciclo di produzione, quando i debiti erano bilanciati dai crediti, e perciò non rappresentavano affatto un onere supplementare ereditato. In realtà, SSN ha stipulato nuovi contratti per quelle navi (33).
(266)
In secondo luogo la Commissione, pur notando da un lato che ASS operava nel settore cantieristico insieme a SS prima del fallimento di SSPH (accordo quadro e accordo per gli affitti del gennaio 2002), osserva dall’altro che le stesse dimensioni assunte da SSN dopo il giugno 2002, in confronto a quelle di ASS prima del giugno 2002, bastano a confutare la tesi di una continuità economica tra le due imprese. Il conto profitti e perdite indica una crescita del fatturato dagli 88 milioni di PLN del 2001 ai 425 milioni di PLN del 2002 e ai 1 100 milioni di PLN del 2003.
(267)
La Commissione conclude perciò di non poter accettare l’asserzione delle autorità polacche, per cui SSN sarebbe una semplice continuazione di ASS, che esisteva ben prima del fallimento di SSPH. In termini economici, vi è un’evidente frattura tra le attività di queste due imprese, provata in primo luogo dalla mancata assunzione di qualsiasi debito. SSN era quindi un’impresa di nuova costituzione, non ammissibile agli aiuti per la ristrutturazione.
(268)
Ai sensi del punto 12 degli orientamenti, un’impresa è considerata di recente costituzione nel corso dei primi tre anni dall’avvio della sua attività. La situazione in esame è specificamente quella di una nuova impresa emersa dalla liquidazione di un’impresa precedente. Secondo il punto 12 degli orientamenti, questo scenario esclude un’impresa dall’ammissibilità agli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione. Nel caso in esame, la Commissione ritiene che la richiesta di amministrazione fallimentare presentata da SSPH e SS nel luglio 2002 rappresenti in tal senso un elemento decisivo; proprio questo fallimento ha marcato la rottura tra la vecchia entità economica e quella nuova, protetta dai debiti della vecchia entità. La Commissione conclude quindi che SSN non era ammissibile agli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione nei tre anni successivi al luglio 2002, allorché ha iniziato la sua nuova attività, libera dall’onere dei vecchi debiti.
(269)
Il punto 12 degli orientamenti ammette che un’impresa, inizialmente considerata di recente costituzione, diventi ammissibile agli aiuti per il salvataggio o la ristrutturazione allo scadere del periodo di tre anni dall’avvio dell’attività, purché rientri nella definizione di impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti stessi. La Commissione rileva che le condizioni per l’ammissibilità di SSN, ai sensi degli orientamenti, sono state soddisfatte dopo la scadenza del periodo di tre anni. In particolare, SSN ha accumulato perdite costanti ed è stata ripetutamente salvata dal fallimento unicamente grazie all’intervento statale. A partire dal luglio 2005, essa rientra perciò nella definizione di impresa in difficoltà ai sensi del punto 11 degli orientamenti.
3.3.2. RIPRISTINO DELLA REDDITIVITÀ
(270)
Ai sensi del punto 34 degli orientamenti, la concessione dell’aiuto deve essere subordinata alla realizzazione del piano di ristrutturazione, il quale a sua volta deve permettere di ripristinare la redditività a lungo termine dell’impresa entro un lasso di tempo ragionevole. L’espressione «ripristino della redditività» significa che l’impresa, dopo la ristrutturazione, deve essere in grado di coprire la totalità dei suoi costi e di generare un tasso di rendimento del capitale proprio che le permetta di affrontare la concorrenza sul mercato facendo affidamento soltanto sulle proprie forze. La durata della ristrutturazione deve essere la più limitata possibile.
(271)
La Commissione ricorda in primo luogo di aver esaminato, nel corso della presente indagine, due piani di ristrutturazione, quello del 2002 e quello del 2006, preparati dalla direzione del cantiere e approvati dallo Stato. Dall’esame di entrambi i piani, la Commissione ha tratto la conclusione che la Polonia non sia stata in grado di dimostrare che essi bastino a ripristinare la redditività di lungo periodo del cantiere. Dal momento che il piano di ristrutturazione del 2006 ha sostituito quello del 2002, la Commissione illustrerà qui di seguito i motivi della conclusione cui è giunta in merito al piano di ristrutturazione del 2006.
(272)
La strategia progettata, mirante a concentrarsi su mercati di nicchia in cui il cantiere riteneva di possedere un vantaggio competitivo, e in cui stimava di poter contare su condizioni favorevoli di mercato e di concorrenza, sembrava in effetti la più opportuna per SSN. Tuttavia, il fatto che quasi il 70 % delle navi comprese nel portafoglio ordini del cantiere per gli anni successivi fossero portacontainer non testimoniava di una radicale modifica nell’orientamento del cantiere stesso. Mancavano altre indicazioni, come la presenza di vasti progetti di ricerca e sviluppo oppure attività di marketing, che potessero indurre a concludere che il cantiere sarebbe stato in grado di attuare questa strategia nel breve periodo. La Commissione non ha quindi maturato la convinzione che tale strategia di mercato fosse realisticamente attuabile.
(273)
Il livello di investimenti previsto, pari a 200 milioni di PLN, era chiaramente insufficiente, in quanto gli impianti del cantiere erano in cattive condizioni e avevano subito un sensibile deprezzamento. Se nel 2006 il valore nominale degli elementi dell’attivo ammontava a 130 milioni di PLN, il deprezzamento previsto per il periodo 2006-2009 era pari a 85 milioni di PLN. Di conseguenza, una notevole parte degli investimenti sarebbe stata controbilanciata dal deprezzamento, e l’autentico ammodernamento sarebbe rimasto limitato.
(274)
L’opinione della Commissione, per cui la portata degli investimenti progettati non era sufficiente, è stata corroborata dal fatto che, secondo il piano di ristrutturazione del 2006, nel 2011 la produttività di SSN avrebbe dovuto raggiungere il livello di produttività media dell’Unione europea nel 2000 (mentre all’epoca la produttività del cantiere corrispondeva alla media UE del 1992); la Commissione ha ritenuto questo dato insufficiente a consentire al cantiere di competere sul mercato senza un sostegno statale di lungo periodo.
(275)
La Commissione ha messo in dubbio che gli aumenti salariali previsti (il 5 % all’anno circa) fossero sufficienti a motivare i lavoratori a non lasciare il cantiere, mentre l’alto livello di assenteismo e la carenza di lavoratori qualificati - questi ultimi abbandonavano l’azienda a causa dei salari più alti offerti da altri cantieri europei - rappresentavano (allora come oggi) uno dei problemi più gravi del cantiere.
(276)
Il piano prevedeva che il tasso di rendimento del capitale (ROCE), senza tener conto degli aumenti salariali, sarebbe stato in media del 19 % all’anno nel periodo 2007-2011, cioè, si sosteneva, il livello atteso da un investitore privato. Tuttavia, conteggiando gli inevitabili aumenti salariali, nello stesso periodo il ROCE si sarebbe situato circa all’1,45 % all’anno, ossia molto al di sotto del livello accettabile per qualsiasi investitore privato.
(277)
In generale, la Commissione ha osservato che, eccezion fatta per gli investimenti fisici - che il cantiere ha individuato, dettagliato, quantificato, disposto per priorità e ordine cronologico - le misure previste erano formulate in maniera vaga e generica, per lo più sotto forma di raccomandazioni per successive analisi. La Commissione non è stata perciò in grado di valutare l’impatto di tali misure, e non è quindi persuasa che esse siano sufficientemente razionali e di portata abbastanza ampia per risolvere i problemi strutturali del cantiere.
(278)
Sulla base di tali considerazioni, la Commissione ha concluso che la ristrutturazione industriale e organizzativa prevista non sarebbe sufficiente a ripristinare la redditività di lungo periodo del cantiere. Il piano non era abbastanza ambizioso e i risultati posti come obiettivo per il 2011 non erano soddisfacenti. Al cantiere mancavano evidentemente capitali supplementari da utilizzare per un’opera di ammodernamento e miglioramento dell’efficienza. La Commissione ha espresso dubbi sulla possibilità che il cantiere riesca a raccogliere sul mercato il capitale necessario per una ristrutturazione di ampia portata.
(279)
Tali dubbi sono stati confermati dai concreti sviluppi del processo di privatizzazione di SSN. Come si è ricordato in precedenza, ARP - in qualità di proprietaria di maggioranza di SSN - ha cercato per tre volte di trovare un investitore privato disposto a rilevare il cantiere; nessuno dei tentativi di privatizzazione (la privatizzazione parziale del 2006 e i due tentativi di vendere una quota di maggioranza del cantiere nel 2007) ha avuto successo. La Commissione osserva che i tentativi di privatizzazione hanno avuto luogo in un momento in cui il mercato cantieristico era caratterizzato da un boom senza precedenti e quindi offriva condizioni ottimali per la vendita del cantiere. L’esito negativo del processo di privatizzazione si può interpretare solo come sfiducia, da parte degli attori del mercato, nella capacità del cantiere di ripristinare la propria redditività di lungo periodo. Il ritiro di Amber dal processo di privatizzazione dopo un’approfondita procedura di due diligence ne è un’ulteriore prova (34).
(280)
La Commissione ha notato i rinnovati sforzi delle autorità polacche per trovare un investitore privato per SSN dopo il ritiro di Amber. Tuttavia, fino alla data della presente decisione non si è verificato alcun fatto nuovo, tale da convincere la Commissione che il nuovo tentativo di privatizzazione possa concludersi positivamente nel prossimo futuro, in maniera conforme agli orientamenti.
(281)
In particolare, la Commissione ha valutato il piano di ristrutturazione del giugno 2008 elaborato da Mostostal, tenendo conto anche della presentazione del piano effettuata da Mostostal nel corso della riunione del 24 giugno 2008. La Commissione nota che per molti aspetti questo piano di ristrutturazione costituiva solo un abbozzo, da utilizzare come base per un ulteriore lavoro analitico che l’investitore avrebbe dovuto compiere. Tuttavia, su alcuni punti esso conteneva gravi carenze, che hanno indotto la Commissione a concludere che esso non riusciva a dimostrare la possibilità, per il cantiere, di ripristinare la redditività entro un lasso di tempo ragionevole.
(282)
In particolare, la Commissione ritiene che non sia stata dimostrata la credibilità della strategia aziendale per quanto riguarda il settore cantieristico. Il piano non offriva alcun dettaglio, al di là della semplice affermazione che il cantiere avrebbe continuato a costruire navi. Non vi era alcuna analisi della capacità del cantiere di costruire navi ro-pax e polivalenti (per esempio capacità progettuali e competenze) né della capacità di concludere contratti per queste navi a breve o medio termine (per esempio contatti con i clienti o con altri cantieri in merito alle possibilità di subappaltare il lavoro); non vi erano previsioni di mercato per tali segmenti, che indicassero se la domanda prevista giustificasse tale strategia aziendale, e neppure previsioni sulla redditività di questi segmenti.
(283)
La Commissione osserva che Mostostal ha ammesso la propria mancanza di esperienza nel settore cantieristico, e che la sua reale intenzione era di trovare un partner strategico, per gestire le costruzioni navali del cantiere. Benché la Commissione sia stata informata che Mostostal aveva effettivamente allacciato colloqui con alcuni potenziali partner per la collaborazione, nessuna collaborazione in questo senso era stata instaurata prima che fosse elaborato il piano di ristrutturazione presentato alla Commissione. La lettera d’intenti con Ulstein dimostrava solamente che le due parti avrebbero negoziato l’eventuale possibilità di qualche tipo di collaborazione. Dal piano di ristrutturazione riveduto, presentato il 7 luglio 2008, unito alla lettera d’intenti, si può concludere che Ulstein stava considerando la possibilità di sfruttare gli impianti produttivi di SSN, non tuttavia come proprietario bensì nell’ambito di un rapporto contrattuale. Nessuno di questi documenti dimostra che Ulstein si accingesse a stringere un partenariato con Mostostal per ristrutturare e gestire l’attività cantieristica di SSN. Ciò solleva forti dubbi sui risultati previsti per la ristrutturazione e sulle proiezioni finanziarie, almeno per quanto riguarda l’attività cantieristica, e quindi lo stesso concetto di diversificazione delle attività.
(284)
Il programma di investimenti incluso nel piano ed elaborato dalla direzione del cantiere non dimostrava che gli investimenti proposti fossero necessari per ripristinare la redditività del cantiere. D’altro canto, la Commissione osserva che il 60 % degli investimenti previsti servirebbero unicamente a mantenere ai livelli odierni il valore delle immobilizzazioni del cantiere. Cosa ancor più importante, il piano di ristrutturazione riveduto, presentato il 7 luglio 2008, ammetteva che un consulente esterno stava lavorando a un programma di investimenti per l’attività cantieristica; ciò dimostra che il programma di investimenti previsto da Mostostal non può essere considerato una base credibile per le proiezioni finanziarie della stessa Mostostal, e di conseguenza per il ripristino della redditività a lungo termine. La Commissione ritiene perciò non dimostrato che il programma di investimenti proposto fosse di portata sufficientemente ampia per ripristinare la redditività.
(285)
La Commissione osserva inoltre che alcune importanti misure di ristrutturazione (ristrutturazione organizzativa, gestione degli approvvigionamenti e delle scorte, ristrutturazione occupazionale) erano descritte in modo alquanto generico; il piano era più che altro un abbozzo, da utilizzare come base per un ulteriore lavoro analitico che l’investitore avrebbe dovuto effettuare. Benché da un lato sia stato giudicato positivamente il fatto che il piano identificasse alcuni settori bisognosi di ristrutturazione, dall’altro il livello di genericità non consente alla Commissione di valutare se le misure di ristrutturazione affrontassero adeguatamente i problemi del cantiere, e su quali presupposti ed entro quale orizzonte temporale fosse possibile applicarle.
(286)
Quanto poi alle proiezioni finanziarie, il piano non spiegava dettagliatamente in che modo le varie misure di ristrutturazione, tra cui investimenti e misure di taglio dei costi, oltre ai connessi miglioramenti produttivi, inciderebbero sulle proiezioni finanziarie. Né vi era alcuna analisi che verificasse la sensibilità di tali proiezioni a vari fattori di rischio come l’evoluzione di prezzi, mercato, costo dei materiali, tassi di cambio esteri e salari. In assenza di una dettagliata descrizione e di una giustificazione dei presupposti su cui si fondavano le proiezioni finanziarie, la Commissione ritiene che la credibilità delle proiezioni e la validità del piano di ristrutturazione rimangano indimostrate. Questo punto riveste grande importanza, dal momento che a detta dell’investitore stesso le proiezioni finanziarie dimostravano essere l’investimento al limite della redditività.
(287)
La Commissione nota infine che l’investitore ha condizionato la positiva applicazione del piano di ristrutturazione all’afflusso di ulteriori aiuti di Stato. Tuttavia, anche in presenza di ulteriori aiuti di Stato e dell’intervento dell’investitore, il tasso di rendimento del capitale alla fine del periodo di ristrutturazione rimarrebbe relativamente basso, in quanto opportunità di investimento alternative - come i titoli di Stato - offrono un rendimento analogo ma comportano minori rischi, come l’investitore stesso riconosce.
(288)
La Commissione ritiene perciò che non sia stata dimostrata la capacità del cantiere di ripristinare la redditività sulla base del piano di ristrutturazione del giugno 2008, elaborato da Mostostal.
(289)
La Commissione osserva che, benché il piano di ristrutturazione presentato nel settembre 2008 sia più articolato di quello del giugno 2008, gran parte dei dubbi formulati dalla Commissione in merito alla validità e alla credibilità del piano rimangono immutati.
(290)
Il piano non contiene un’analisi di mercato completa riguardante tutte le attività previste per i successori di SSN. Quanto alle attività previste per SSN Ulstein e SSN Nowa, viene offerta solamente una limitata descrizione del mercato, che non precisa né la domanda prevista né la redditività di tale attività. Per SSN Odra non viene presentato un vero e proprio piano aziendale, e il piano di ristrutturazione si limita ad affermare che l’azienda potrebbe costruire determinati tipi di navi, senza giustificare adeguatamente tale asserzione.
(291)
La Commissione osserva che SSN Odra, destinata nelle previsioni a continuare l’attività cantieristica di SSN, sarebbe controllata completamente da Mostostal, che è priva di esperienza nel settore cantieristico. Ulstein, il cui coinvolgimento nel progetto di ristrutturazione avrebbe dovuto recare il necessario contributo di know-how ed esperienza nel settore cantieristico, non intende in alcun modo partecipare finanziariamente a SSN Odra.
(292)
Per quanto riguarda SSN Wspólna, la Commissione rileva che, in base al piano, il 40 % circa della sua capacità dovrebbe essere utilizzato da un’impresa destinata alla liquidazione (SSN Nowa) o in alternativa da un’impresa priva di piano aziendale (SSN Odra). Inoltre, si prevede che la rimanente capacità di SSN Wspólna (9-17 000 tonnellate di acciaio, cioè il 12-23 % della capacità) venga subappaltata ad altre imprese, ma non sono stati analizzati né il mercato cui indirizzarsi, né la domanda, né il livello di redditività.
(293)
Di conseguenza, la Commissione ritiene che neppure il piano di ristrutturazione del 12 settembre riesca a dimostrare la credibilità della strategia aziendale, in particolare per quanto riguarda il settore cantieristico.
(294)
Quanto poi alla prevista ristrutturazione degli elementi dell’attivo, la Commissione nota che il piano non presenta alcuna analisi delle esigenze del cantiere in materia di investimenti, né una giustificazione del programma di investimenti. La Commissione osserva inoltre che il previsto investimento di […] milioni di PLN per lo spostamento di alcuni mezzi di produzione, allo scopo di liberare terreni, rappresenta un investimento sostitutivo piuttosto che un reale ammodernamento degli elementi dell’attivo.
(295)
Quindi, i costi dell’ammodernamento previsto ammontano a soli 104 milioni di PLN e gli investimenti di ammodernamento verrebbero effettuati in SSN Mostostal, SSN Ulstein e SSN Wspólna. SSN Odra, che in futuro, secondo le previsioni, dovrebbe generare quasi il 50 % delle entrate di tutte le imprese che succederanno a SSN, non farebbe alcun investimento e non avrebbe alcuna immobilizzazione. La Commissione rileva che il piano presentato da Mostostal nel giugno 2008 prevedeva investimenti per 264 milioni di PLN. Dal momento che un taglio così consistente del programma di investimenti (il 40 % rispetto al piano di giugno) non viene giustificato in alcun modo, e in mancanza di un’analisi delle esigenze delle imprese in fatto di investimenti, la Commissione ritiene che non sia stato dimostrato che il programma di investimenti previsto sia sufficiente a ripristinare la redditività di lungo termine delle operazioni.
(296)
I risultati attesi dalle misure di ristrutturazione non vengono descritti, e il piano non spiega quando l’applicazione di tali misure dovrebbe produrre risultati e incidere sulle prestazioni finanziarie delle imprese. Inoltre, il piano non descrive i presupposti su cui si basano le proiezioni finanziarie, per quanto riguarda le entrate e i costi previsti. Questi elementi fanno dubitare della credibilità delle proiezioni. E ancora, l’analisi della sensibilità mostra che SSN Mostostal, e ancor più SSN Odra, rimarrebbero assai vulnerabili al mutare delle condizioni del mercato. Un deprezzamento del 10 % del dollaro statunitense provocherebbe, negli anni 2009-2012, un calo del 40 % degli utili non distribuiti per SSN Mostostal e addirittura dell’83 % per SSN Odra (per SSN Odra l’analisi trascura dichiaratamente la politica di copertura). Il piano prevede poi che un aumento del 10 % dei prezzi dell’acciaio produrrebbe una diminuzione degli utili non distribuiti pari al 40 % per SSN Mostostal e al 50 % per SSN Odra. La Commissione conclude quindi che il piano non ha affatto dimostrato che dopo l’attuazione di una sana politica di copertura la sensibilità delle imprese alle fluttuazioni dei tassi di cambio o dei prezzi dell’acciaio si assesterebbe a un livello accettabile.
(297)
Per quanto riguarda il previsto margine di redditività, dal momento che il piano non spiega su quali basi siano stati stimati i risultati previsti per la redditività (in termini di costi operativi, prezzi delle navi, redditività dell’attività di costruzioni in acciaio, eccetera), la Commissione deve concludere che non è stato dimostrato che i risultati previsti si basino su previsioni realistiche. Inoltre, il margine di redditività previsto per SSN Wspólna e SSN Biuro Projektowe è esiguo, come riconosce lo stesso piano di ristrutturazione. La Commissione non ritiene che un margine di redditività così basso sia sufficiente a consentire a queste imprese di competere sul mercato senza sostegno statale. Benché il piano affermi che SSN Wspólna e SSN Biuro Projektowe sono destinate a fornire servizi alle altre imprese - ciò che giustificherebbe il basso margine di redditività previsto - la Commissione osserva che esse sono pensate come imprese indipendenti, e i deboli risultati previsti per esse sollevano dubbi sulla redditività di lungo periodo dell’intero progetto.
(298)
La Commissione conclude quindi che la credibilità delle proiezioni finanziarie rimane dubbia e che i risultati previsti restano altamente sensibili al mutare delle condizioni del mercato. Di conseguenza la Commissione ritiene che la validità del piano non sia stata dimostrata.
(299)
Sulla base di quanto è stato appena esposto, la Commissione ritiene che la capacità del cantiere di ripristinare la redditività fondandosi sul piano di ristrutturazione del 12 settembre 2008 non sia stata dimostrata. La Commissione nota inoltre che Ulstein si è ritirata dal processo di privatizzazione di SSN, e ciò significa che il piano di ristrutturazione del 12 settembre non può essere attuato secondo le condizioni previste nel piano stesso. In ogni caso la valutazione appena esposta dimostra che, anche qualora Ulstein partecipasse al progetto o Mostostal fosse intenzionata ad attuare da sola il piano di ristrutturazione del 12 settembre (come aveva annunciato con lettera del 22 settembre 2008), il piano stesso non potrebbe considerarsi sufficiente.
(300)
Il fallimento dei tentativi di privatizzazione dimostra che il cantiere non è in grado di ottenere a condizioni di mercato un capitale sufficiente ad attuare il piano di ristrutturazione del 2006, e ancor meno il capitale necessario per realizzare l’indispensabile strategia di ristrutturazione di ampia portata che garantirebbe la redditività di lungo periodo del cantiere senza il bisogno di un costante sostegno statale. Tale fallimento significa altresì che SSN non è in grado di procurarsi il know-how manageriale e di mercato necessario per la ristrutturazione.
(301)
In assenza di un piano di ristrutturazione realistico e di ampia portata, la Commissione conclude che l’aiuto concesso a SSN e illustrato nella precedente parte 2.7 è un aiuto puramente operativo, e non un aiuto per la ristrutturazione compatibile con il mercato comune.
3.3.3. AIUTI LIMITATI AL MINIMO
(302)
Ai sensi del punto 43 degli orientamenti, l’importo dell’aiuto deve essere limitato ai costi minimi indispensabili per la ristrutturazione da effettuare. Il beneficiario dovrà pertanto contribuire in maniera significativa al finanziamento del piano di ristrutturazione, sia con fondi propri sia ricorrendo a finanziamenti esterni ottenuti alle condizioni di mercato. Tale contributo è da un lato indice del fatto che i mercati credono nella possibilità del ritorno alla redditività, e dall’altro un modo per garantire che l’aiuto di Stato sia limitato al minimo. Nel caso di grandi imprese come SSN, il contributo deve corrispondere come minimo al 50 % dei costi di ristrutturazione.
(303)
In primo luogo, emerge dalla precedente esposizione della situazione di SSN che il cantiere non è stato affatto in grado di procurarsi finanziamenti esterni per la ristrutturazione.
(304)
Per quanto riguarda il contributo in fondi propri, secondo il piano di ristrutturazione del 2006 i costi di ristrutturazione, compresi i costi operativi, ammonterebbero a 11 500 milioni di PLN, mentre il contributo in fondi propri proposto sarebbe di 3 600 milioni di PLN, ossia il 30 %. Escludendo i costi operativi dai costi e dal finanziamento, i costi di ristrutturazione ammonterebbero a 374,7 milioni di PLN e il contributo in fondi propri sarebbe di 190 milioni di PLN.
(305)
La Commissione ha manifestato dubbi sul fatto che la prospettiva di raccogliere sul mercato 190 milioni di PLN fosse realistica. All’epoca, nulla faceva supporre che SSN potesse procurarsi tale capitale sul mercato. Il contributo proposto non si poteva quindi considerare reale e concreto come gli orientamenti richiedono. Anzi, i ripetuti tentativi effettuati senza successo da KPS e ARP, dapprima per attrarre azionisti di minoranza e poi per vendere il 100 % delle azioni del cantiere, hanno dimostrato che il mercato non è interessato a investire in SSN.
(306)
Quanto poi al finanziamento dell’attività, il piano di ristrutturazione del 2006 prevedeva di finanziare la produzione mediante prestiti commerciali e pagamenti anticipati degli armatori non garantiti da KUKE, per un valore totale che, in tutto il periodo di ristrutturazione 2002-2009, doveva ammontare a 3 200 milioni di PLN, a fronte dei 4 200 milioni di PLN stanziati mediante le garanzie KUKE. Ancora una volta, nulla in quel momento autorizzava a supporre che SSN fosse in grado di raccogliere tale finanziamento sul mercato. Il contributo proposto sotto forma di prestiti commerciali e garanzie non si può quindi considerare reale e concreto, come richiedono gli orientamenti. La Commissione, anzi, nota che fino ad oggi il cantiere non è riuscito a ottenere finanziamenti per la sua attività sul mercato, senza sostegno statale.
(307)
Inoltre, il piano di ristrutturazione del 2006 sosteneva che i pagamenti supplementari per 628,7 milioni di PLN, ricevuti dagli armatori in seguito alla rinegoziazione dei contratti, si dovevano considerare un contributo in fondi propri. Alcuni contratti sono stati in effetti rinegoziati. La Commissione sottolinea che, secondo gli orientamenti, il contributo in fondi propri deve costituire un indice del fatto che i mercati credono nella possibilità del ritorno alla redditività. Il fatto che gli armatori, di fronte al rischio della mancata consegna di navi per cui era già stato stipulato il contratto e alla luce di fattori esterni (come la crescita dei prezzi dell’acciaio) siano disposti ad aumentare il prezzo di quelle medesime navi, non dimostra che essi credano nella possibilità che il cantiere torni alla redditività e si dimostri in grado di sostenere la concorrenza nel lungo periodo. Tra l’altro, gli armatori non hanno accettato di versare pagamenti supplementari per coprire i costi della ristrutturazione ma solo (e solo in una certa misura) per coprire i costi di produzione delle navi per cui era stato firmato il contratto. La Commissione non può quindi accettare la tesi che i pagamenti supplementari effettuati dagli armatori costituiscano un contributo in fondi propri ai sensi degli orientamenti.
(308)
Da questo punto di vista, il piano di ristrutturazione del giugno 2008 non ha fatto segnare alcun miglioramento sostanziale. L’investitore si è bensì impegnato ad apportare 149,5 milioni di PLN da utilizzare per finanziare parzialmente il programma di investimenti, ma ha pure richiesto un ulteriore aumento di capitale, da parte dello Stato, per un totale di 588 milioni di PLN oltre a un prestito di 68 milioni di PLN da parte di ARP. L’investitore ha richiesto ancora garanzie supplementari da parte di KUKE per finanziare il capitale d’esercizio.
(309)
I costi di ristrutturazione che è stato possibile individuare sulla base delle limitate informazioni contenute nel piano di ristrutturazione del giugno 2008 corrispondevano almeno all’ammontare previsto, necessario per coprire le perdite attese sui contratti di costruzione navale già in essere per il 2008-2009 (588 milioni di PLN) e per le esigenze di investimento previste per il periodo 2008-2012 (264 milioni di PLN).
(310)
Tali costi dovevano essere coperti in gran parte da aiuti di Stato. In effetti, l’unico contributo in fondi propri previsto dall’investitore era un aumento di capitale di 149,5 milioni di PLN, cifra corrispondente al 17 % dei costi di ristrutturazione indicati in precedenza. Conformemente a una prassi consolidata (35), la Commissione ritiene che il futuro cash flow non si possa considerare un contributo in fondi propri ai sensi degli orientamenti, poiché non rappresenta un contributo reale e concreto dell’impresa o dei suoi azionisti alla copertura dei costi di ristrutturazione. Inoltre, la Commissione deve considerare l’intero periodo della ristrutturazione, che è iniziato nel 2002. Se si tiene conto dei cospicui aiuti di Stato di cui il cantiere ha fruito in tale periodo, il contributo in fondi propri è ancor più diluito rispetto al totale dei costi di ristrutturazione. È ovvio quindi che il contributo in fondi propri non si avvicina minimamente alla soglia del 50 % dei costi di ristrutturazione, richiesta dagli orientamenti.
(311)
Neppure il piano di ristrutturazione del 12 settembre 2008 migliora il livello previsto del contributo in fondi propri ai costi di ristrutturazione.
(312)
Il piano di ristrutturazione del 12 settembre fornisce informazioni più dettagliate sui costi di ristrutturazione previsti nonché sulle fonti di finanziamento. I costi di ristrutturazione previsti si dividono in costi di investimento (104 milioni di PLN), costi per lo spostamento dei mezzi di produzione in un’altra zona del cantiere (50 milioni di PLN), ristrutturazione occupazionale (53,4 milioni di PLN), copertura delle perdite future sui contratti esistenti (840 milioni di PLN) e copertura dei debiti accumulati dal cantiere nei confronti di ARP e KPS (197,5 milioni di PLN) (36).
(313)
In totale i costi di ristrutturazione ammontano a 1,354 miliardi di PLN.
(314)
Inoltre, il piano fa rientrare il fabbisogno di capitale di esercizio (227,6 milioni di PLN) nell’ambito dei costi di ristrutturazione. La Commissione ritiene che il fabbisogno di capitale di esercizio faccia parte della normale attività di un’impresa e non dei costi di ristrutturazione, e quindi che il suo finanziamento si debba valutare separatamente.
(315)
Per quanto riguarda il contributo in fondi propri, il piano distingue le categorie seguenti: pagamenti supplementari versati dagli armatori dopo la rinegoziazione dei contratti (376 milioni di PLN), aumenti di capitale effettuati dagli investitori (242 milioni di PLN), entrate provenienti dalla vendita degli elementi dell’attivo (118 milioni di PLN) e finanziamento del capitale d’esercizio (un prestito e un credito commerciale da parte di Mostostal per un ammontare di 170 milioni di PLN).
(316)
Quanto al finanziamento del fabbisogno di capitale di esercizio, la Commissione ritiene che - a causa dei lunghi cicli di produzione e dell’alto valore del prodotto finito nel settore cantieristico - il finanziamento del capitale di esercizio rappresenti un problema specifico. Nella cantieristica, il capitale d’esercizio proviene in larga misura da fonti esterne. Una parte del capitale di esercizio deriva dai pagamenti anticipati versati dagli armatori, di solito contro una garanzia che in Polonia è fornita quasi sempre da KUKE. Poiché normalmente i pagamenti anticipati non superano l’80 % del prezzo d’acquisto, i cantieri ricorrono a prestiti ponte o al credito commerciale concesso dai fornitori. La Commissione giudica perciò che, a causa della situazione specifica del settore cantieristico, il fabbisogno di capitale di esercizio richieda una soluzione strutturale e non rientri nei costi di una singola ristrutturazione. Quindi, la Commissione conclude che nel settore cantieristico i prestiti concessi per il capitale di esercizio non si possono considerare un contributo in fondi propri, in quanto servono a finanziare le operazioni correnti e non i costi di ristrutturazione.
(317)
Come si è spiegato in precedenza, la Commissione ritiene che i pagamenti supplementari versati dagli armatori dopo la rinegoziazione di contratti per l’aumento del prezzo di acquisto non si possano considerare un contributo in fondi propri ai sensi degli orientamenti.
(318)
Per quanto concerne le entrate previste dalla vendita di elementi dell’attivo superflui, per un valore stimato di 118 milioni di PLN, a giudizio della Commissione non è stato dimostrato che tale fonte di finanziamento si possa considerare reale e concreta.
(319)
In primo luogo, secondo il progetto di accordo di privatizzazione elaborato tra ARP e KPS (gli attuali proprietari di SSN) da una parte e Mostostal dall’altra, gli elementi dell’attivo menzionati in precedenza dovrebbero essere venduti da Mostostal a un’entità scelta da ARP e KPS per una cifra non inferiore a 118 milioni di PLN. È un’ipotesi che lascia perplessi, dal momento che sembra equivalere a una garanzia di Stato sul ricavato minimo dalla vendita di questi beni a un acquirente scelto dallo Stato. La Commissione esprime perciò dei dubbi sul fatto che questa potenziale vendita non comporti un aiuto di Stato.
(320)
In secondo luogo, la valutazione dei terreni si è basata sul confronto con le vendite di immobili nelle zone più richieste della regione di Stettino, destinate alla costruzione di appartamenti e alla fornitura di servizi, che non si possono certo considerare un’area industriale. Da questa valutazione emerge che i prezzi dei terreni venduti a scopo industriale possono essere addirittura 10 volte più bassi delle cifre che compaiono nella valutazione. La valutazione, inoltre, prevede che prima della vendita vengano demoliti tutti gli edifici e le attrezzature esistenti, e che i terreni vengano sgomberati e preparati. La valutazione ammette che tale preparazione rappresenterebbe un costo, ma di tale costo non è stata fornita alcuna stima e su questo punto il piano di ristrutturazione non offre informazioni di sorta (37).
(321)
In terzo luogo, la Commissione non è certa che il valore di tali elementi dell’attivo sia stato correttamente registrato nel bilancio di SSN, e di conseguenza che tale valore si rifletta correttamente nel prezzo che Mostostal dovrebbe pagare per SSN. La Commissione rileva che, secondo il bilancio di SSN, alla fine del 2007 il valore totale delle immobilizzazioni del cantiere ammontava a […] milioni di PLN. Il piano tuttavia prevede che il cantiere venda i suoi mezzi di produzione alle nuove imprese (SSN Ulstein, SSN Mostostal e SSN Wspólna) al loro valore nominale per la somma di […] milioni di PLN e venda i mezzi di produzione superflui a terzi per un valore di mercato stimato a […] milioni di PLN. Ne consegue che il valore iscritto a bilancio dei beni è sottostimato, oppure sono sovrastimate le entrate previste dalla loro vendita.
(322)
Infine, al termine del 2007 il valore patrimoniale netto di SSN era di […] milioni di PLN. Successivamente, ARP e KPS hanno compiuto una conversione di debiti in titoli per un ammontare di 131,5 milioni di PLN, mentre è previsto un nuovo aumento di capitale di 434 milioni di PLN. D’altro canto, le perdite previste sui contratti esistenti ammontano a 465 milioni di PLN. Al tirar delle somme, ne emergerebbe che, rimanendo invariati tutti gli altri fattori, con l’acquisizione di SSN, Mostostal rileverebbe elementi dell’attivo per un valore netto di […] milioni di PLN a titolo praticamente gratuito. Secondo le previsioni, tutte le entrate provenienti dalla vendita degli elementi dell’attivo dovrebbero essere utilizzate dal cantiere (cioè da SSN Nowa) per attuare la ristrutturazione (ad esempio per la ristrutturazione occupazionale) oltre che come capitale di esercizio per il completamento delle navi comprese nell’attuale portafoglio ordini. La Commissione ne conclude che, a quanto sembra, il cantiere sta ottenendo un sostegno statale supplementare, nel contesto della privatizzazione del cantiere stesso, sotto forma di un trasferimento di elementi dell’attivo al di sotto del loro valore di mercato (38). Riducendo il prezzo di vendita delle azioni in cambio dell’impegno dell’acquirente ad attuare misure di ristrutturazione, lo Stato finanzia indirettamente tali misure. Di conseguenza, la Commissione non può accettare la tesi per cui la vendita degli elementi dell’attivo, acquistati dall’investitore al di sotto del loro valore di mercato, rappresenterebbe un contributo in fondi propri (39).
(323)
Per le ragioni appena esposte, a giudizio della Commissione non è dimostrato che le entrate, previste dalla vendita degli elementi dell’attivo superflui per un ammontare di 118 milioni di PLN, si possano considerare una reale e concreta fonte di finanziamento dei costi di ristrutturazione.
(324)
Per quanto riguarda i previsti aumenti di capitale da parte di investitori privati, a giudizio della Commissione non è dimostrato che essi possano considerarsi nella loro globalità reali e concreti.
(325)
In primo luogo, il piano di ristrutturazione prevede che il contributo finanziario totale da parte di Ulstein ammonti a 114,9 milioni di PLN. Tuttavia, in base all’accordo di collaborazione preliminare fra Mostostal e Ulstein, che è stato presentato alla Commissione - non firmato - il 5 settembre, Ulstein si è impegnata a effettuare un aumento di capitale per SSN Ulstein fino a 52,5 milioni di PLN (e non 67,3 milioni di PLN, come previsto nel piano), per SSN Wspólna fino a 44,65 milioni di PLN (mentre il piano prevede la partecipazione di Ulstein per un ammontare di 47,5 milioni di PLN) e per SSN Biuro Projektowe fino a 0,85 milioni di PLN (il piano prevede 0,1 milioni di PLN). In tal modo, il contributo totale che Ulstein si è impegnata a effettuare con l’accordo ammonta a 98 milioni di PLN, ossia 16,9 milioni di PLN in meno rispetto all’importo previsto nel piano di ristrutturazione.
(326)
In secondo luogo, il piano di ristrutturazione, pur prevedendo che gli investitori contribuiscano con capitale proprio al cantiere, ammette anche la possibilità che Ulstein debba cercare finanziamenti sul mercato. Nessun elemento di prova è stato presentato, per dimostrare che Ulstein sia in grado di procurarsi tali finanziamenti, che non si possono perciò considerare reali e concreti. Inoltre, alla riunione del 10 settembre 2008 i rappresentanti di Ulstein hanno dichiarato che Ulstein prevedeva di apportare un capitale complessivo di 98 milioni di PLN (in linea quindi con l’accordo di cooperazione descritto in precedenza), dei quali solo 30 milioni di PLN avrebbero rappresentato un aumento di capitale. La parte rimanente si sarebbe dovuta ottenere sul mercato. Ulstein ha precisato che, se non fosse riuscita a procurarsi tale finanziamento sul mercato, non avrebbe effettuato aumenti di capitale (40). Nulla di tutto questo appare nel piano, il quale si limita ad affermare che il fatto che Ulstein finanzi il progetto mediante risorse proprie oppure grazie a un prestito esterno «non muta principi e risultati dell’attività operativa dell’impresa né il livello del contributo in fondi propri apportato dagli investitori».
(327)
Sulla base di quanto appena esposto, la Commissione constata di non aver ricevuto garanzie sufficienti in merito all’importo che Ulstein è disposta a investire e in merito alla sua disponibilità a investire risorse proprie qualora non riesca a ottenere finanziamenti esterni. La Commissione conclude perciò che, su un aumento di capitale previsto di 242 milioni di PLN, solo 157,2 milioni di PLN si possono considerare reali e concreti. Ancora, il ritiro di Ulstein dal processo di privatizzazione, annunciato con lettera del 22 settembre, e la notizia che Mostostal potrebbe attuare da sola il piano di ristrutturazione del 12 settembre rendono ancor più incerti i finanziamenti previsti nel piano.
(328)
Per concludere, anche considerando solo i costi di ristrutturazione che gli investitori dovranno sostenere (1,354 miliardi di PLN), il contributo concreto, reale e privo di aiuti di Stato (157,1 milioni di PLN) ammonta appena al 12 %. Inoltre, la Commissione deve prendere in esame tutto il periodo della ristrutturazione, iniziato nel 2002. Considerando i notevoli aiuti di Stato di cui il cantiere ha fruito in tale periodo, il contributo in fondi propri rispetto al totale dei costi di ristrutturazione è ancor più’ ovvio quindi che il contributo in fondi propri non si avvicina minimamente alla soglia del 50 % dei costi di ristrutturazione, richiesta dagli orientamenti.
(329)
La Commissione osserva che dopo il ritiro di Ulstein dalla privatizzazione e ristrutturazione di SSN, Mostostal ha allegato alla documentazione presentata il 25 settembre 2008 una lettera di una delle più importanti banche del Kazakistan, BTA, riguardante il potenziale interesse della banca stessa per il progetto SSN. In tale lettera la banca si dichiarava pronta a finanziare il progetto SSN con 100 milioni di USD e chiedeva a Mostostal di inviarle il piano di ristrutturazione, quando questo fosse stato approvato dalla Commissione europea. La Commissione rileva che questa lettera reca la data del 26 giugno 2008 e non può quindi riferirsi al piano di ristrutturazione del settembre 2008, ma piuttosto a quello di giugno, che non è più valido. La Commissione quindi conclude che una lettera di questo tipo non può considerarsi prova di un reale e concreto finanziamento del piano del settembre 2008. In ogni caso, anche se tale finanziamento dovesse considerarsi reale e concreto, e anche limitando l’analisi ai soli costi di ristrutturazione previsti, il contributo in fondi propri ammonterebbe a non più del 17 % dei costi di ristrutturazione (41), cioè assai meno di quanto richiedano gli orientamenti.
(330)
Sulla base delle considerazioni appena esposte, la Commissione osserva che in realtà il cantiere non ha praticamente ottenuto alcun contributo in fondi propri ai sensi degli orientamenti, e che in ogni caso questo contributo in fondi propri non è significativo. Inoltre, il piano di ristrutturazione presentato da Mostostal non garantisce un livello sufficiente di contributi in fondi propri. Dal momento che il contributo in fondi propri dovrebbe avere l’effetto di mantenere al minimo il livello dell’aiuto di Stato, in assenza di un contributo in fondi propri siffatto la Commissione deve concludere che il requisito per cui l’aiuto dovrebbe essere limitato al minimo necessario non è stato soddisfatto. Al contrario, il piano di ristrutturazione di Mostostal si basa sul presupposto della concessione di un aiuto di Stato supplementare, e dichiara esplicitamente che la propria applicazione dipende da tale aiuto di Stato supplementare.
(331)
Sulla base delle considerazioni appena esposte, la Commissione conclude che il requisito per cui l’aiuto dovrebbe essere limitato al minimo e accompagnato da un reale contributo privo di aiuti di Stato non è stato soddisfatto.
3.3.4. EVITARE UN’INDEBITA DISTORSIONE DELLA CONCORRENZA
(332)
La Commissione ricorda il proprio accordo preliminare con la Polonia per la chiusura dello scalo di costruzione Wulkan 1. Tuttavia, alla luce degli ulteriori sviluppi successivi a tale accordo e alla luce delle conclusioni appena esposte in merito alle prime due condizioni degli orientamenti, una valutazione sull’adeguatezza delle misure di compensazione proposte dalla Polonia non appare a questo punto necessaria.
3.3.5 CONCLUSIONE
(333)
La Commissione conclude che l’aiuto di Stato notificato a favore di SSN non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune e deve essere recuperato.
4. ATTUAZIONE
(334)
L’elemento di aiuto contenuto nelle misure concesse a SSN, esposto nei considerandi 187-201 della presente decisione, deve essere recuperato. In generale, l’elemento di aiuto da recuperare, ossia il vantaggio ricevuto dal beneficiario dell’aiuto, è pari alla differenza tra le condizioni che il beneficiario avrebbe potuto spuntare sul mercato e quelle a cui la misura è stata concessa.
(335)
I tassi di riferimento e di sconto annunciati dalla Commissione vengono applicati come riferimento per il tasso di mercato allo scopo di misurare l’elemento di aiuto, soprattutto quando questo viene versato in diverse rate, e di calcolare l’elemento di aiuto derivante da un abbuono d’interessi (42). Nel caso di imprese in difficoltà come SSN, la Commissione ritiene che il tasso di riferimento andrebbe aumentato di almeno 400 punti base per rispecchiare l’alto rischio inerente alla transazione, e di altri 200 punti base per la mancanza o il basso livello delle garanzie collaterali offerte dal beneficiario. Come si è fatto notare in precedenza, il valore delle garanzie collaterali offerte dal cantiere è dubbio, a causa del rapporto attività/passività dell’impresa. Nel caso di imprese in difficoltà, qualora l’impresa non riesca a procurarsi alcun finanziamento sul mercato, l’elemento di aiuto può ammontare anche al 100 % del valore nominale dei fondi ricevuti (43).
(336)
La Commissione ritiene che nel periodo analizzato, quando SSN stava ricevendo gli aiuti descritti nei considerandi 187-201, essa versava in gravi difficoltà finanziarie (come si è detto nei considerandi 45-57) e non era in grado di acquisire alcun finanziamento sul mercato. Il cantiere continuava ad accumulare perdite, e nel periodo analizzato non ha ottenuto praticamente alcun finanziamento sul mercato. In tali condizioni, un operatore che seguisse la logica dell’economia di mercato non sarebbe disposto a fornire alcun finanziamento al cantiere, considerato l’alto rischio inerente. Di conseguenza, la Commissione conclude che nessuna banca sarebbe stata disposta a concedere prestiti al cantiere, neppure ad alti tassi di interesse, e nessuna banca avrebbe accettato di fornire una garanzia, neppure contro un alto premio di garanzia.
(337)
Dal momento che SSN non avrebbe potuto procurarsi prestiti o garanzie sul mercato, qualsiasi prestito o garanzia concesso al cantiere nel periodo in questione costituisce automaticamente un aiuto. Quindi, qualsiasi garanzia ancora in vigore deve cessare immediatamente e qualsiasi prestito deve essere immediatamente rimborsato.
(338)
Il rimborso di qualsiasi prestito concesso al cantiere non è però sufficiente per ripristinare la situazione iniziale dal momento che, fino alla data del rimborso, il cantiere ha avuto a disposizione un finanziamento che non avrebbe normalmente ottenuto dal mercato. Per ripristinare la situazione iniziale, questo vantaggio, la cui dimensione si può approssimare solo utilizzando il tasso d’interesse per un prestito assai rischioso, dovrebbe quindi essere recuperato. Di conseguenza, per il periodo intercorrente tra la data in cui il prestito è stato concesso al cantiere e la data in cui il cantiere lo rimborsa, la Commissione deve ordinare il recupero della differenza tra il tasso d’interesse effettivamente pagato da SSN e un tasso d’interesse teoricamente adeguato a un prestito che comporti un rischio estremamente alto. Per determinare quest’ultimo tasso d’interesse la Commissione osserva che, secondo la comunicazione della Commissione sul metodo per la definizione dei tassi di riferimento e di sconto, il premio di rischio può superare di più di 400 punti il tasso di riferimento «nel caso in cui nessuna banca privata avrebbe accettato di concedere il prestito in questione», che è appunto la situazione di questo caso. In numerose decisioni la Commissione ha ritenuto che un premio superiore di 600 punti base al tasso di riferimento fosse un minimo adeguato per riflettere una situazione di alto rischio (44). La Commissione ritiene che tale dato costituisca il livello minimo per i prestiti in questo caso.
(339)
Per quanto riguarda le garanzie, la Commissione utilizzerà il medesimo approccio: per il periodo intercorrente dalla data in cui la garanzia è stata concessa fino alla data della scadenza, la Commissione deve ordinare il recupero dell’equivalente-sovvenzione contenuto nella garanzia.
(340)
Per quanto riguarda le garanzie, la Commissione osserva che, come si precisa nella comunicazione della Commissione sull’applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato concessi sotto forma di garanzie (45), l’equivalente-sovvenzione è pari all’abbuono di interessi ottenuto mediante la garanzia (quando la garanzia riguarda un prestito concesso a un tasso inferiore a quello di mercato) oppure al fattore di rischio sulle somme garantite meno i premi pagati dal beneficiario.
(341)
Tuttavia, nel caso di garanzie su pagamenti anticipati, la Commissione osserva che i pagamenti anticipati garantiti da KUKE sono un aspetto di un contratto di vendita e non un contratto di prestito, e che nessun interesse è applicato ai pagamenti anticipati. La Commissione quindi ritiene che per calcolare l’elemento di aiuto ricevuto dal beneficiario si debba instaurare un confronto fra i premi pagati dal cantiere e quelli che normalmente verrebbero applicati sul mercato. A giudizio della Commissione, i premi applicati ai sensi del piano privo di aiuti di Stato nel cui ambito KUKE gestisce il suo programma di assicurazioni sulle esportazioni garantito dall’erario, approvato dalla decisione della Commissione del 18 luglio 2007, potrebbero fungere da premi di riferimento per il calcolo sopra descritto. Anche in questo caso, tali premi dovrebbero essere aumentati almeno di 400 punti base, per riflettere il fatto che il cantiere non era ammissibile alle garanzie previste dal piano. Fornire garanzie al cantiere comportava quindi un rischio sensibilmente più alto.
(342)
Come si è spiegato in precedenza, dal momento che il cantiere non sarebbe stato in grado di acquisire alcuna garanzia sul mercato, a causa della sua difficile situazione finanziaria, le garanzie KUKE devono cessare immediatamente per porre fine alla distorsione della concorrenza provocata dall’aiuto.
(343)
La costante mancata riscossione dei debiti da parte delle autorità pubbliche costituisce anch’essa un aiuto di Stato, di cui si deve tener conto (46). Si tratta di una misura analoga a un prestito rotatorio concesso a condizioni preferenziali, e quindi l’aiuto corrisponde alla differenza tra l’interesse che sarebbe stato applicato dal mercato (a un’impresa con un rating corrispondente, in corrispondente situazione economica e finanziaria, e con corrispondenti garanzie collaterali) e l’interesse applicato dall’organismo che ha concesso la misura.
(344)
La Commissione ritiene che, alla luce delle costanti difficoltà finanziarie del cantiere, un creditore operante nelle normali condizioni di un’economia di mercato si sarebbe affrettato a esigere i propri crediti immediatamente alla scadenza. Quindi, il fatto che le autorità polacche non abbiano adottato misure immediate per esigere la riscossione ha rappresentato la concessione di un aiuto; in tal senso, la data di scadenza di ogni debito non saldato costituisce la data in cui l’aiuto è stato reso disponibile. L’elemento di aiuto equivale alla differenza tra l’interesse che sarebbe stato applicato sul mercato (a un’impresa con un rating corrispondente, in corrispondente situazione economica e finanziaria, e con corrispondenti garanzie collaterali) e l’interesse applicato dalle autorità.
(345)
Poiché qualunque operatore che seguisse la logica dell’economia di mercato richiederebbe l’immediato pagamento dei debiti da parte del cantiere, non è sufficiente rimborsare l’elemento di aiuto derivante dal tasso di interesse troppo basso, ma occorre altresì rimborsare immediatamente i debiti accumulati.
(346)
La Commissione osserva che gli aumenti di capitale effettuati dallo Stato o da enti controllati dallo Stato (come ARP e KPS) in imprese in difficoltà, per i quali, nel momento in cui l’aumento viene effettuato, non ci si può attendere alcun rendimento, sono considerati sovvenzioni non rimborsabili (47). Per correggere la distorsione della concorrenza causata dall’aumento di capitale, il cantiere dovrà rimborsare l’intero importo dell’aumento di capitale.
(347)
Con lettera del 3 novembre 2008, la Polonia si è impegnata ad applicare la presente decisione vendendo gli elementi dell’attivo del cantiere a prezzo di mercato mediante una procedura d’asta aperta, trasparente e incondizionata (svolta in conformità delle condizioni specifiche precisate dapprima nella lettera della Commissione del 27 ottobre 2008) e liquidando poi SSN. La Polonia deve registrare senza indugio nella procedura di liquidazione di SSN tutte le richieste di recupero degli aiuti di Stato previste dalla presente decisione. Con lettera del 6 novembre 2008 la Commissione ha informato la Polonia che, qualora tali condizioni fossero soddisfatte, la vendita degli elementi dell’attivo non comporterebbe un nuovo aiuto all’acquirente/agli acquirenti degli elementi dell’attivo del cantiere, i quali potrebbero essere trasferiti all’acquirente/agli acquirenti liberi da qualsiasi onere relativo al rimborso di aiuti di Stato illegittimi e incompatibili concessi in passato al cantiere, conformemente al requisito che vieta qualsiasi continuità economica tra i beneficiari dell’aiuto e l’attività degli acquirenti (48). La Commissione vigilerà rigorosamente sul rispetto delle condizioni stabilite nella lettera della Commissione del 27 ottobre 2008 e accettate dalle autorità polacche, per poter valutare la corretta attuazione della presente decisione.
(348)
Tali condizioni, che la Polonia si è esplicitamente impegnata a rispettare, sono le seguenti.
(349)
Gli elementi dell’attivo (privi di passività) verranno privatizzati mediante una procedura d’asta aperta, trasparente, non discriminatoria e incondizionata. SSN, insieme ad attività e passività eventualmente rimanenti, verrà liquidata.
(350)
Gli elementi dell’attivo devono essere venduti a prezzo di mercato (al miglior offerente). Gli elementi dell’attivo devono essere messi in vendita separatamente oppure in un vasto numero di piccoli lotti, costituiti in maniera tale da massimizzare il ricavato della vendita. Tali lotti non devono consistere di parti organizzate di un’impresa o attività economica; tuttavia la presente definizione dei lotti non intende vietare a potenziali acquirenti di presentare un’offerta congiunta per più elementi dell’attivo o lotti.
(351)
L’asta deve essere non discriminatoria, ovvero deve garantire che la vendita sia aperta a tutte le categorie di potenziali acquirenti, senza discriminazione alcuna relativa allo scopo dell’investimento.
(352)
L’asta non può comportare alcuna condizione (come il mantenimento dell’occupazione o dell’attività, o il rilevamento di contratti esistenti). L’unico criterio di selezione dell’offerta da accettare deve essere la massimizzazione delle entrate a vantaggio dei creditori del cantiere.
(353)
Per quanto riguarda il ricavato della vendita degli elementi dell’attivo, i creditori del cantiere - pubblici e privati, compresi i clienti del cantiere - devono mantenere i medesimi diritti e priorità di cui godrebbero in una procedura fallimentare.
(354)
Nel contesto della vendita non si devono concedere nuovi aiuti di Stato di alcun tipo, né sotto forma di cancellazione o rimborso finanziato dallo Stato di debiti di diritto pubblico o nei confronti di creditori privati, né di aumenti di capitale, prestiti, garanzie o altre misure. Ogni nuovo debito di diritto pubblico contratto durante il periodo di tempo strettamente necessario a completare la procedura di vendita deve essere saldato ricorrendo agli elementi dell’attivo posti in liquidazione.
(355)
L’asta deve essere condotta da un amministratore indipendente, con diritti e obblighi analoghi a quelli di un curatore fallimentare. È necessario creare una struttura che consenta ai creditori di vigilare efficacemente sulla vendita, per garantire che questa si svolga a condizioni di mercato e per assicurare il rispetto di diritti e priorità dei creditori relativamente ai ricavi delle vendite. Inoltre, la Polonia e la Commissione nomineranno di comune accordo un fiduciario di controllo, con il compito specifico di assistere la Commissione per verificare che il processo di vendita e il recupero dell’aiuto si svolgano nel pieno rispetto dei requisiti sopra indicati. A tale scopo, il fiduciario di controllo presenterà alla Commissione relazioni regolari e dettagliate su ogni fase della procedura.
(356)
La Polonia ha dichiarato che, per attuare questa decisione, ha bisogno di intraprendere un’azione legislativa. La Commissione riconosce quindi che in questo caso è giustificata la richiesta di un periodo di attuazione più lungo del normale, anche alla luce dell’ampio numero di misure di aiuti di Stato (di differente forma e durata) rientranti in questa decisione. La Commissione chiede quindi alla Polonia di attuare la presente decisione entro sette mesi dalla data di notifica della decisione stessa,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
L’aiuto di Stato descritto nei considerandi 187-201, illegalmente concesso a SSN dalla Polonia in violazione dell’articolo 88, paragrafo 3, del trattato che istituisce la Comunità europea, è incompatibile con il mercato comune.
Inoltre, tutte le garanzie su pagamenti anticipati concesse a SSN dalla Polonia in violazione dell’articolo 88, paragrafo 3, del trattato che istituisce la Comunità europea, dal 1o luglio 2007 fino alla data della presente decisione sono incompatibili con il mercato comune.
Articolo 2
Per quanto riguarda i prestiti ottenuti da vari organismi pubblici e descritti nei considerandi 187-201, la Polonia recupera un aiuto pari alla differenza - per il periodo intercorrente tra la concessione e il rimborso dell’aiuto - tra il tasso d’interesse effettivamente pagato da SSN e il tasso d’interesse a cui il beneficiario avrebbe potuto ottenere il prestito sul mercato. Inoltre, gli eventuali prestiti non rimborsati alla data della presente decisione devono essere rimborsati immediatamente.
Articolo 3
Per quanto riguarda le garanzie sui pagamenti anticipati concesse da KUKE e descritte nei considerandi 187-201, la Polonia recupera l’aiuto in misura pari alla differenza - per il periodo intercorrente tra la concessione e la scadenza della garanzia - tra il premio di garanzia pagato dal beneficiario e il premio di garanzia che il beneficiario avrebbe dovuto pagare sul mercato. Inoltre, se una qualsiasi di queste garanzie fosse ancora in vigore alla data della presente decisione, occorre immediatamente porle termine.
Articolo 4
L’articolo 3 si applica anche, mutatis mutandis, a qualsiasi garanzia su pagamenti anticipati concessa a SSN dalla Polonia in violazione dell’articolo 88, paragrafo 3, del trattato che istituisce la Comunità europea, dal 1o luglio 2007 fino alla data della presente decisione.
Articolo 5
Per quanto riguarda i debiti non riscossi dovuti a vari organismi pubblici e descritti nei considerandi 187-201, la Polonia recupera gli aiuti in misura corrispondente alla differenza - per il periodo intercorrente fra la concessione dell’aiuto e il rimborso del debito nei confronti degli organismi pubblici - fra il tasso d’interesse effettivamente pagato da SSN e il tasso d’interesse a cui il beneficiario avrebbe potuto ottenere una proroga della scadenza dei propri debiti da un creditore operante in condizioni normali in un’economia di mercato. Inoltre, tutti i debiti nei confronti degli organismi pubblici che non sono stati ancora pagati, devono essere immediatamente rimborsati.
Articolo 6
Per quanto riguarda gli apporti di capitale effettuati da vari organismi pubblici e descritti nei considerandi 187-201, la Polonia recupera gli aiuti in misura uguale all'importo totale dell’apporto di capitale effettuato.
Articolo 7
1. La Polonia recupera gli aiuti dal beneficiario secondo quanto stabilito dagli articoli da 2 a 6. Gli aiuti vengono recuperati conformemente alle disposizioni di cui ai considerandi 334-347.
2. Negli importi da recuperare rientrano gli interessi relativi a tutto il periodo dalla data in cui l'aiuto è stato messo a disposizione di SSN fino alla data del loro effettivo recupero.
3. L’interesse composto è calcolato ai sensi del Capitolo V del regolamento della Commissione (CE) n. 794/2004 (49) e del regolamento (CE) n. 271/2008 della Commissione (50), recante modifica del regolamento (CE) n. 794/2004
4. La Polonia annulla tutti i pagamenti non ancora effettuati degli aiuti di cui all’articolo 1 con effetto dalla data di notifica della presente decisione.
Articolo 8
1. Il recupero degli aiuti citati di cui all’articolo 1 deve essere immediato ed efficace.
2. La Polonia si impegna ad attuare la presente decisione entro sette mesi dalla data della sua notifica.
Articolo 9
1. Entro due mesi dalla data di notifica della presente decisione, la Polonia comunica alla Commissione le seguenti informazioni:
a)
l’importo totale (capitale e interessi) che deve essere restituito dal beneficiario;
b)
una descrizione dettagliata di tutte le misure prese e di quelle previste per conformarsi alla presente decisione;
c)
documenti che dimostrino che al beneficiario è stato ordinato di rimborsare l’aiuto;
d)
la prova che è stato messo fine a tutti i contratti di garanzia sui pagamenti anticipati ancora in vigore.
2. La Polonia informa la Commissione sulle misure nazionali adottate per attuare la presente decisione, fino al recupero totale degli aiuti di cui all’articolo 1.
Su richiesta della Commissione, la Polonia fornisce immediatamente informazioni sulle misure già adottate e sulle misure previste per conformarsi alla presente decisione.
Inoltre, fornisce informazioni dettagliate sull'importo degli aiuti e degli interessi già restituiti dal beneficiario.
La Polonia è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 6 novembre 2008.