32006R1288
L 236/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1288/2006 НА СЪВЕТА
от 25 август 2006 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 относно налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетиленов терефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане на срока съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 2026/97 и за изменение на Регламент (ЕО) № 1676/2001 относно въвеждане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат с произход, inter alia, от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/1997 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1996 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението, изпратено от Комисията, след съгласуване с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
I. Предишна проверка и действащи мерки
(1)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 2597/1999 (3), наложи окончателно изравнително мито върху вноса в Общността на фолио от полиетиленов терефталат (ПЕТ) („засегнатия продукт“) с кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90 с произход от Индия. Проверката, която доведе до приемането на посочения регламент, е наричана по-долу в текста „първоначалната проверка“. Мерките бяха във формата на мито по стойност в размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като остатъчното мито в размер на 19,1 % беше наложено върху вноса от всички други фирми. Изравнителното мито върху фолиото от ПЕТ, произвеждано и изнасяно от Garware Polyester Limited беше 3,8 %. Периодът на първоначалната проверка беше от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 367/2006 (4), запази окончателното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕО) № 2597/1999 за вноса на фолио от ПЕТ с произход от Индия след преглед на срока съгласно член 18 от основния регламент.
(3)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 366/2006 (5), измени Регламент (ЕО) № 1676/2001 (6) след частично междинно преразглеждане на равнището на действащото антидъмпингово мито срещу петима индийски производители и наложи антидъмпингово мито в размер от 0 % до 18 %. Антидъмпинговото мито, наложено върху вноса на фолио от ПЕТ от Garware беше 17,4 %. Отбелязва се, че антидъмпинговото мито за Garware беше коригиран, за да отчете равнището на субсидиране, изравнено с Регламент (ЕО) № 367/2006 (виж също съображение 71 по-долу).
II. Молба за частично междинно преразглеждане
(4)
Молба за частично междинно преразглеждане на Регламент (ЕО) № 2597/1999 на Съвета, който да се ограничи до равнището на изравнителното мито, наложено на Garware, беше подадена от следните производители в Общността: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe. Молителите представляват голям дял от производството на фолио от ПЕТ в Общността.
(5)
Молителите заявиха, че във връзка с вноса на фолио от ПЕТ от Garware, равнището на действащите изравнителни мерки вече не е достатъчно, за да противодейства на щетите от субсидирането, тъй като обстоятелствата във връзка със субсидирането на Garware са се променили значително.
III. Проверка
(6)
След като установи, съгласувано с Консултативния комитет, че съществуват достатъчни доказателства за започване на частичен междинен преглед, Комисията декларира на 12 юли 2005 г. с обява, публикувана в Официален вестник на Европейския съюз (7), образуването на производство за частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент.
(7)
Прегледът е ограничен по обхват до проверка на субсидирането на един от производителите износители - Garware, за да се оцени необходимостта от продължаване, отмяна или промяна на равнището на действащите мерки. Проверяваният период беше от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г.
(8)
Комисията официално уведоми съответния производител износител, правителството на Индия (ПИ) и молителите за образуването на производство за частичен междинен преглед. Заинтересованите страни получиха възможност да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в обявата за образуване на производството срокове.
(9)
За да събере необходимата за проверката информация, Комисията изпрати въпросник на Garware, който оказа съдействие, като отговори на въпросника. Беше извършено посещение на място за проверка в Garware в Индия.
(10)
Garware, правителството на Индия и молителите бяха уведомени за съществените резултати от проверката и имаха възможност да представят становища (виж съображение 73 по-долу).
Б. ЗАСЕГНАТ ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
I. Засегнат продукт
(11)
Засегнатият продукт, както беше определен при първоначалната проверка, е фолио от полиетиленов терефталат с произход от Индия, което обикновено се декларира с кодове по КН ex 3920 62 19.
II. Сходен продукт
(12)
Както при първоначалната проверка, беше установено, че фолиото от ПЕТ, което Garware произвежда и продава на вътрешния пазар в Индия, и фолиото от ПЕТ, което се изнася в Общността от Индия, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и предназначение. Следователно те са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент.
В. СУБСИДИИ
I. Увод
(13)
На основата на информацията, която се съдържаше в молбата за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха проучени следните схеми, за които се твърди, че предполагат предоставяне на субсидии:
a) Национални схеми:
(14)
Горепосочените схеми от i) до iv) и vii) се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влиза в сила на 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Законът за външната търговия дава право на правителството на Индия да издава уведомления във връзка с политиката за вноса и износа. Правителството на Индия публикува петгодишен план за политиката за вноса и износа за периода от 1 април 2002 г. до 31 март 2007 г. („политика за вноса и износа 2002-2007 г.“). Освен това правителството на Индия публикува наръчник за процедурите на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. („НП I 2002-2007 г.“), който се актуализира редовно (8).
(15)
Посочените в v) по-горе схеми във връзка с подоходния данък се основават на Закона за подоходния данък от 1961 г., който всяка година се изменя със Закона за финансите.
(16)
Схемата за кредитиране на износа, посочена в vi) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулирането на банките от 1949 г., който дава право на централната банка на Индия да дава указания на търговските банки във връзка с експортните кредити.
б) Регионални схеми
(17)
На основата на информацията, която се съдържаше в молбата за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, Комисията проучи също така схемата с пакета от стимули („СПС“) на правителството на Maharashtra (ПM) от 1992 г. Схемата се основава на решения на Департамента по промишлеността, енергетиката и труда на правителството на Maharashtra.
II. Национални схеми
1. Схема за предварително лицензиране (СПЛ)/Заповед за предварително освобождаване (ЗПО)
a) Нормативна уредба
(18)
Подробното описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и глави 4.1-4.30 от НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(19)
Беше установено, че Garware не е използвал СПЛ/ЗПО през проверявания период и затова не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
2. Схема за натрупване на кредитни точки за митнически задължения (СНКТМЗ)
a) Нормативна уредба
(20)
Подробно описание на СНКТМЗ се съдържа в параграф 4.3 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. г. и глава 4 от НП I 2002-2007 г. По времето на първоначалната проверка съществуваха две форми за натрупване на кредитни точки: преди и след износа. През април 2000 г. формата преди износа беше прекратена и поради тази причина в сегашната проверка е обхваната само формата след износа.
б) Право на участие
(21)
Всеки производител износител или търговец-износител има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(22)
Всеки износител, който има право да участва, може да подаде молба за кредитни точки по схемата, които се изчисляват като процент от стойността на изнасяните по схемата продукти. Индийските власти са въвели кредитни точки за повечето продукти, включително за засегнатия продукт. Те се определят на основата на стандартните норми на входа и изхода (СНВИ), като се отчита допусканото вносно съдържание на входящите ресурси в изнасяния продукт и митото за този допускан внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(23)
За да се възползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на износната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която се посочва, че износът се осъществява в рамките на СНКТМЗ. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по доставката индийските митнически власти издават транспортен документ за износа. Документът посочва между другото броя на кредитните точки за конкретната износна сделка. След като митническите власти издадат транспортния документ за износа, правителството на Индия няма правомощия да взема решения за предоставянето на кредит по схемата. На датата на декларацията вече е определен броят на кредитните точки по схемата. Следователно няма възможност за промяна на облекчението със задна дата.
(24)
Също така беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитните точки по СНКТМЗ могат да се натрупват като доход в търговските сметки след изпълнението на задълженията по износа.
(25)
Кредитните точки могат да се използват за плащане на мита при последващ внос на стоки без ограничение във вноса, с изключение на основни средства. Внесените с кредитни точки стоки могат да се продават на вътрешния пазар с плащане на данък върху продажбите или да се използват по друг начин.
(26)
Кредитните точки по СНКТМЗ могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на издаване на документа.
(27)
Молбите за кредитни точки по СНКТМЗ могат да покриват до 25 износни сделки или, ако се подават по електронен път, неограничен брой износни сделки. Фактически не съществуват строги срокове за подаване на молби по СНКТМЗ, тъй като сроковете по глава 4.47 от НП I 2002-2007 г. винаги започват от последната износна сделка, посочена в молбата за кредитни точки.
(28)
Дружеството обърна вниманието на Комисията към обстоятелството, че схемата скоро ще бъде прекратена и заменена с друга, за която се твърди, че ще отговаря на правилата на СТО, считано от 1 април 2006 г. Първоначално се предвиждаше СНКТМЗ да продължи до 1 април 2005 г. Но понеже новата схема не беше готова към посочената дата, срокът на действие на СНКТМЗ беше удължен до 1 април 2006 г. Дружеството не потвърди дали новата схема в крайна сметка е въведена след тази дата. Във всеки случай предвижданата промяна излиза извън обхвата на проверявания период.
г) Заключения за СНКТМЗ
(29)
СНКТМЗ осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Кредитните точки по схемата за финансов принос от страна на правителството на Индия, защото в края на краищата те се използват за компенсиране на вносни мита и по такъв начин намаляват приходите за държавата от митни сборове, които иначе биха били дължими. Освен това СНКТМЗ е облекчение за износителя, защото подобрява ликвидността на дружеството.
(30)
Освен това прилагането на СНКТМЗ по закон зависи от резултатите от износа и следователно схемата се смята за специфична и изравнима съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(31)
Схемата не може да се смята за допустима система за намаляване на митническите задължения или допустима система за замяна по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не отговаря на строгите правила, изброени в приложение I, точка i), приложение II (определение и правила за приспадане) и приложение III (определение и правила за замяна) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и броят на кредитните точки не се изчислява във връзка с използването на реалните входящи ресурси. Нещо повече, не съществува система или процедура за потвърждение кои входящи ресурси се употребяват в процеса на производство на изнасяния продукт и дали има надвнесени вносни мита по смисъла на точка i), приложение I и приложения II и III към основния регламент. Накрая, всеки износител има право да участва в СНКТМЗ независимо от това дали използва вносни входящи ресурси. За да ползва облекченията, достатъчно е износителят да организира износ на стоки, без да доказва, че е вложил вносни материали. По такъв начинu дори износители, които работят с местни входящи ресурси и не внасят никакви стоки, които могат да се използват като входящи ресурси, имат право да ползват облекчения по СНКТМЗ.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 2, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на облекчението за бенефициента, чието съществуване беше установено за проверявания период. В тази връзка беше сметнато, че облекчението се предоставя на бенефициента в момента, когато се реализира износна сделка в рамките на схемата. В този момент правителството на Индия е длъжно да се откаже от митата, което представлява финансов принос по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент.
(33)
В светлината на горните съображения се смята за уместно да се направи оценка на общия сбор от кредитните точки по всички износни сделки по схемата през проверявания период. Дружеството декларира, че процентът за изчисляването им по СНКТМЗ е намален от 11 % на 8 %, считано от 26 май 2005 г., т.е. посочената промяна попада извън обхвата на проверявания период; поради това последиците и значението на промяната не можеха да се проверят и тази претенция трябва да се отхвърли съгласно член 5 от основния регламент.
(34)
Таксите, които е необходимо да се платят, за да се получи субсидията, бяха приспаднати от получените кредити, за да се определи размера на субсидията като числител съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(35)
Съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа и не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. Garware се е възползвал от схемата през проверявани период и е получил субсидия в размер на 10,3 %.
3. Схема за експортно ориентирани единици (СЗЕО)/Схема на специалните икономически зони (ССИЗ)
а) Нормативна уредба
(36)
Подробното описание на схемата се съдържа в глави 6 (СЗЕО) и 7 (ССИЗ) съответно на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(37)
Беше установено, че Garware не е използвал двете схеми през проверявания период и затова не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
4. Схема за насърчаване на износа на основни средства (EPCGS)
а) Нормативна уредба
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и глава 5 от НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(39)
Всеки производител износител и търговец-износител, свързан с подкрепящ производител или изпълнител на услуги, има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че е налице задължение за износ дружеството има право да внесе основни средства (нови, а от април 2003 г. и употребявани на възраст до 10 години) с намалено мито. За целта правителството на Индия издава разрешително по EPCGS при подадена молба и платена такса. От април 2000 г. схемата предвижда намалено вносно мито в размер на 5 % за всички основни средства, внасяни по схемата. За да се изпълни задължението за износ, капиталовите стоки трябва да се използват за производството на определено количество стоки за износ за определен период.
г) Заключения за EPCGS
(41)
EPCGS осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото се смята за финансов принос от страна на правителството на Индия, защото облекчението намалява приходите за държавата от митни сборове, които иначе биха били дължими. Освен това намаляването на митото е облекчение за износителя, защото спестените при вноса мита подобряват ликвидността.
(42)
Освен това прилагането на EPCGS по закон зависи от резултатите от износа, защото разрешителни не могат да се получат без задължение за износ. Следователно схемата се смята за специфична и изравнима съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(43)
Схемата не може да се смята за допустима система за намаляване на митническите задължения или допустима система за замяна по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Капиталовите стоки не попадат в обхвата на допустимите системи, изброени в приложение I, точка i) към основния регламент, защото не се употребяват в процеса на производство на изнасяния продукт.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(44)
Числителят се определя както следва: изчислява се размерът на субсидията съгласно член 7, параграф 3 от основния регламент на основата на неплатеното мито върху внесените основни средства за период, който отразява нормалната амортизация на капиталовите стоки в производството на фолио от ПЕТ. Към така изчислената сума се добавя лихва, за да отрази пълната стойност на ползите през периода. Таксите, които е необходимо да се платят, за да се получи субсидията, бяха приспаднати от получените кредити, за да се определи размера на субсидията като числител съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(45)
Съгласно член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа. Получената от Garware субсидия е в размер на 1,8 %.
5. Схема за освобождаване от подоходен данък (СОПД)
а) Нормативна уредба
(46)
Нормативната уредба на тази схема се съдържа в Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян и допълван всяка година със Закона за финансите. Последният посочва годишно данъчната основа на подоходния данък, както и различните случаи на облекчения или освобождаване от него. Дружествата-износители могат да поискат данъчни облекчения или освобождаване съгласно раздели 10А, 10Б и 80ЗЗВ от Закона за подоходния данък от 1961 г.
б) Практическо изпълнение
(47)
Тъй като беше установено, че Garware не е използвал възможностите по СОПД, не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
6. Схема за кредитиране на износа (СКИ)
а) Нормативна уредба
(48)
Подробното описание на схемата се съдържа в Окръжни писма № 5/04.02.01/2002-03 (валутно кредитиране на износа) и 10/04.02.01/2003-04 (кредитиране на износа в рупии) на централната банка на Индия, адресирано до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(49)
Всеки производител износител и търговец-износител има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(50)
По тази схема централната банка на Индия определя задължителни тавани за лихвените проценти, приложими към кредитите за износ както в индийски рупии, така и в чуждестранна валута, които търговските банки могат да поискат от износител „с оглед на предоставянето на кредити на износителите с международно конкурентни лихви“. СКИ се състои от две програми: схема за кредитиране на износа преди доставката (кредит за опаковане), която включва кредити за износители за финансиране на покупката, преработката, производството, опаковането и/или превоза на стоки преди износа, и схема за кредитиране на износа след доставката, която предоставя кредити за оборотен капитал за финансиране на вземанията от износа. Освен това централната банка на Индия дава указания на банките за насочване на част от нетния банков кредит към финансиране на износа.
(51)
В резултат на окръжните писма на централната банка на Индия износителите могат да получават кредити за износа при облекчени лихвени условия в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (касови кредити), които се определят от пазарните условия.
г) Заключение за СКИ
(52)
Първо, с намаляването на финансовите разходи в сравнение с пазарните лихвени проценти горепосочените преференциални лихвени условия осигуряват ползи за износителите по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Въпреки че преференциалните кредити по СКИ се отпускат от търговските банки, ползата е финансов принос от страна на държавата по смисъла на член 2, параграф 1, iv) от основния регламент. Централната банка на Индия е публичноправен орган и следователно попада в определението на понятието „държава“ по смисъла на член 1, параграф 3 от основния регламент и дава указания на търговските банки да предоставят преференциално финансиране на дружествата-износители. Това преференциално финансиране е равносилно на субсидия, която се смята за специфична и изравнима, тъй като преференциалните лихвени проценти зависят от резултатите от износа съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Размерът на субсидията беше изчислен на основата на разликата между платените лихви по кредитите за износа през проверявания период и сумата, която би била дължима при пазарни лихвени проценти по обикновено търговски кредити за дружеството. Размерът на субсидията (числителят) беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа, а не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. Получената от Garware субсидия е в размер на 1,2 %.
7. Удостоверение за безмитно попълване (УБП)
a) Нормативна уредба
(54)
Нормативната уредба на схемата се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.7 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и параграфи 4.31-4.36 от НП I 2002-2007 г.
б) Практическо изпълнение
(55)
Тъй като беше установено, че Garware не е използвал възможностите по УБП, не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
III. Регионални схеми
a) Нормативна уредба
(56)
За да се насърчи насочването на производства към по-слабо развитите райони в щата, ПМ дава стимули за разширение на производства в развиващите се райони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от стимули“. Схемата няколкократно е променяна след въвеждането ѝ, като схемата от 1993 г. действаше от 1 октомври 1993 г. до 31 март 2001 г., а с последните изменения схемата от 2001 г. беше въведена на 31 март 2001 г. и се предвижда да действа до 31 март 2006 г. СПС на ПМ се състои от няколко програми, като главната е освобождаване от местния данък върху продажбите и възстановяване на данъка.
б) Право на участие
(57)
За да имат право да участват, дружествата трябва да инвестират в слабо развитите райони чрез изграждане на нови производствени обекти или чрез голяма капиталова инвестиция в разширяване или диверсифициране на съществуващо производство. Районите са разделени на категории според степента на икономическо развитие (слабо развити райони, по-слабо развити райони, най-слабо развити райони). Главният критерий за определяне на размера на стимулите е районът, където се намира или ще се намира предприятието, както и размерът на инвестицията.
в) Практическо изпълнение
(58)
Освобождаване от местния данък върху продажбите: Стоките обикновено се облагат с централен данък върху продажбите (за продажби между щатите) или щатски данък върху продажбите (за продажби на територията на щата) с различен размер в зависимост от щата, където се реализират сделките. Няма данък върху продажбите при внос или износ на стоки, докато вътрешните продажби се облагат с данък върху продажбите с различни ставки. Според схемата за освобождаване от определените обекти не се изисква да начисляват данък върху своите продажби. По същия начин определените обекти са освободени от плащане на местния данък върху продажбите при закупуване на стоки от доставчик, който също има право на участие в схемата. Продажбата носи полза не за определения обект, който е продавач, а за определения обект, който е купувач в сделката. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
(59)
Възстановяване на данъка октрой: Октрой е данък, който се начислява от местните органи в Индия, включително ПМ, върху стоките, които влизат на територията на дадена община или даден окръг. Промишлените предприятия имат право да им се възстанови данъка от ПМ, ако обектът им се намира в определена община или определен окръг на територията на щата. Общият размер, който подлежи на възстановяване, е ограничен до 100 % от инвестициите в ДМА. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
г) Заключение за СПС на ПМ
(60)
СПС на ПМ осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), точка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Двете проверени програми представляват финансов принос от страна на правителството на Maharastra, защото облекчението намалява приходите за щата, които иначе биха били дължими. Освен това освобождаването/възстановяването е облекчение за дружеството, защото то подобрява ликвидността си.
(61)
Дружеството декларира, че данъкът върху продажбите е премахнат на 1 април 2005 г. и че оттогава ПМ е въвело режим на ДДС, съгласно който дружеството е задължено да го плаща в пълен размер. Тази промяна обаче е реализирана след края на проверявания период и поради тази причина последиците и значението на промяната не могат да се проверят. Във всеки случай не беше представено убедително доказателство във връзка с режима и задълженията на дружеството по него. Съгласно член 5 от основния регламент претенцията трябва да се отхвърли.
(62)
Схемата е предназначена само за дружества, които са инвестирали в определени географски райони на територията на щата Maharastra. В нея не могат да участват дружества със седалище извън тези райони. Размерът на стимулите е различен според района. Схемата е специфична съгласно член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент и затова може да се изравнява.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Във връзка с освобождаването от данъка размерът на субсидията беше изчислен на основата на размера на обичайно дължимия данък през проверявания период, който обаче е останал неплатен според схемата. По същия начин във връзка с данъка октрой ползата за износителя беше изчислена като размер на възстановения данък през проверявания период. Размерът на субсидията (числителят) беше разпределен върху всички продажби през проверявания период като подходящ знаменател съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията не зависи от износа и не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. През периода получената от Garware субсидия по тези схеми е в размер на 1,6 %.
IV. Размер на субсидиите, които подлежат на изравняване
(64)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, определен съгласно основният регламент по стойност за проверявания производител износител е 14,9 %. Този размер на субсидиране надхвърля минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(в %)
Схема
СНКТМЗ
EPCGS
СКИ
СПС на ПМ
Общо
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Следователно се смята, че съгласно член 19 от основния регламент действащите в момента мерки вече не са достатъчни, за да противодействат на субсидиите, които подлежат на изравняване и които причиняват щети на отрасъла в Общността.
V. Трайност на промените по отношение на субсидирането
(66)
Съгласно член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали продължаването на действащите мерки ще бъде достатъчно, за да противодейства на субсидиите, които подлежат на изравняване и причиняват щети.
(67)
Беше установено, че през проверявания период Garware продължава да се възползва от субсидии от индийските власти, които подлежат на изравняване. Освен това установеният в хода на прегледа размер на субсидиите е значително по-голям от установения при първоначалната проверка. Анализираните по-горе схеми водят до многократни ползи. С изключение на СНКТМЗ и възстановяването на данъка върху продажбите, няма декларации, че програмите ще бъдат прекратени в обозримо бъдеще. Според Garware схемата, която ще замени СНКТМЗ, се предвижда да влезе в сила на 1 април 2006 г. Дружеството не потвърди дали това наистина се е случило. Ситуацията, която възниква от замяната на СНКТМЗ със схема, за която се твърди, че е съвместима с правилата на СТО, но за която Комисията няма никаква информация, ще трябва да се оцени своевременно. При липсата на убедителни доказателства за замяната на СНКТМЗ се смята, че за целите на настоящия преглед СНКТМЗ продължава да действа. По същия начин дружеството не предостави никакви подробности за подобната на ДДС схема, за която се твърди, че ще замени данъка върху продажбите в Maharastra след края на проверявания период и затова се смята, че за целите на настоящия преглед схемата на данъка върху продажбите продължава да действа.
(68)
Тъй като беше доказано, че дружеството получава много по-големи субсидии, отколкото преди и че е вероятно да продължи да получава субсидии в по-голям размер от установения при първоначалната проверка, прави се заключението, че продължаването на действащата мярка не е достатъчно да противодейства на субсидията, която подлежи на изравняване и която води до щети, като равнището на мерките следва да се промени с оглед на новите констатации.
VI. Заключение
(69)
С оглед на направените заключения във връзка с равнището на субсидиране на Garware и недостатъчността на действащите мерки да противодействат на установените субсидии, които подлежат на изравняване, изравнителното мито върху вноса на засегнатия продукт от Garware следва да се промени, за да отрази установеното ново равнище на субсидиране.
(70)
Промененото изравнително мито в съображение 72 е установено в размер на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия преглед, тъй като изчисленият марж на щетите при първоначалната проверка остава по-висок.
(71)
Тъй като съгласно член 24, параграф 1 от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 384/96 нито един продукт не бива да е предмет едновременно на антидъмпингови и изравнителни мита с цел да се преодолее една и съща ситуация в резултат на дъмпинг или експортни субсидии, изравнителното мито, установено в резултат на проверката на равнището на субсидиите за износа (13,3 %), следва да се приспадне от антидъмпинговото мито, наложено на Garware съгласно Регламент (ЕО) № 1676/2001 г. След измененията в последния съгласно Регламент (ЕО) № 366/2006 за Garware беше установен дъмпингов марж в размер на 20,1 %. От тях 2,7 % се приспадат, за да отразят действащото тогава изравнително мито, съответстващо на субсидиите за износа, и затова за дружеството беше определено антидъмпингово мито в размер на 17,4 %. В резултат на сегашния преглед още 10,6 % се приспадат от индивидуалното му антидъмпингово мито, за да отрази изравнителното мито, съответстващо на установения размер на субсидиите за износа; следователно размерът на антидъмпинговото мито за Garware следва да се намали с тази сума на 6,8 %.
(72)
На основата на горните съображения предложените размери на митото за Garware, изразени в цени CIF франко границата на Общността преди обмитяване са следните:
(в %)
Марж на субсидиите за износа
Общ марж на субсидиите
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Общ размер на митото
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, правителството на Индия и молителите бяха уведомени за съществените факти и съображения, на чиято основа се предвижда да се препоръча изменение на действащите мерки, и имаха възможност да представят своите бележки. От Garware и от правителството на Индия не бяха получени бележки, а бележките на молителите отразяват съгласието им с направените от Комисията заключения.
(74)
Индивидуалните изравнителни и антидъмпингови мита за дружеството съгласно настоящия регламент са установени на основата на констатациите от проверките, които доведоха до приемането на Регламент (ЕО) № 367/2006 и Регламент (ЕО) № 366/2006, както и на констатациите от сегашния преглед. Те отразяват установеното положение във връзка с Garware. Ето защо тези мита (за разлика от общите за страната мита, приложими към всички други фирми) са изключително приложими към вноса на продукти от съответната страна, произведени от дружествата и съответното от посочените юридически лица. Вносните продукти, произвеждани от всяка друга фирма, която не е изрично посочена в постановителната част на настоящия регламент с име и адрес, включително юридическите лица, свързани с изрично посочените, не могат да се възползват от тези мита и дължат митата, приложими към всички други фирми.
(75)
Всяка молба за прилагане на тези индивидуални изравнителни и антидъмпингови мита (например след промяна на името на лицето или след изграждане на нови производствени и търговски структури) следва да се адресира до Комисията (9) незабавно с цялата необходима информация, особено за промените в дейността на фирмата във връзка с производството, продажбите на вътрешния пазар и износа във връзка примерно с промяна на името на лицето или след изграждане на нови производствени и търговски структури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета се заменя със следния текст:
„2. Ставката на окончателното мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността преди обмитяване на вноса на продукти от Индия, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Страна
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Индия
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
12,5
A027
Индия
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Индия
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Индия
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Индия
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Индия
Всички други фирми
19,1
A999“
Член 2
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета се заменя със следния текст:
„2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността, е както следва, преди обмитяване на вноса на продуктите с произход от:
Страна
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
Индия
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
0,0
A027
Индия
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Индия
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Индия
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Индия
Всички други фирми
17,3
A999
Корея
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Корея
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Корея
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Корея
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Корея
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Корея
KP Chemical Corporation, No 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Корея
Всички други фирми
13,4
A999“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 25 август 2006 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 1288/2006 DEL CONSIGLIO
del 25 agosto 2006
che modifica il regolamento (CE) n. 367/2006 che istituisce un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India in seguito ad un riesame in previsione della scadenza ai sensi dell’articolo 18 del regolamento (CE) n. 2026/97 e che modifica il regolamento (CE) n. 1676/2001 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari, tra gli altri, dell’India
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 2026/97 del Consiglio, del 6 ottobre 1997, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 19,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (2), in particolare l’articolo 14, paragrafo 1,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
I. Inchiesta precedente e misure attualmente in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 2597/1999 (3) il Consiglio ha imposto un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) («il prodotto interessato») di cui ai codici NC ex 3920 62 19 ed ex 3920 62 90, originari dell’India. L’inchiesta che ha portato all’adozione di tale regolamento è di seguito denominata «l’inchiesta originale». Le misure adottate hanno la forma di dazi ad valorem compresi tra il 3,8 % e il 19,1 % sulle importazioni da parte di esportatori inseriti nell’elenco, con un’aliquota di dazio residuo del 19,1 % sulle importazioni da parte di tutte le altre imprese. Il dazio compensativo imposto ai fogli di PET prodotti ed esportati da Garware Polyester Limited («Garware» o «l’impresa») era del 3,8 %. L’inchiesta originale si è svolta tra il 1o ottobre 1997 e il 30 settembre 1998.
(2)
Con il regolamento (CE) n. 367/2006 (4), il Consiglio ha mantenuto il dazio compensativo definitivo imposto dal regolamento (CE) n. 2597/1999 sulle importazioni di fogli di PET originari dell’India, in seguito a un riesame in previsione della scadenza, ai sensi dell’articolo 18 del regolamento di base.
(3)
Con il regolamento (CE) n. 366/2006 (5), il Consiglio ha modificato il regolamento (CE) n. 1676/2001 (6) in seguito a un esame provvisorio parziale del dazio antidumping in vigore contro cinque produttori indiani e ha imposto un dazio antidumping compreso tra lo 0 % e il 18 %. Il dazio antidumping imposto alle importazioni di fogli di PET Garware era del 17,4 %. Si noti che il tasso di dazio antidumping per Garware è stato aggiustato per tener conto del livello di sovvenzione compensato dal regolamento (CE) n. 367/2006 (cfr. anche il successivo considerando 71).
II. Domanda di riesame intermedio parziale
(4)
I seguenti produttori comunitari hanno presentato una domanda di riesame intermedio parziale del regolamento (CE) n. 2597/1999, limitato al livello del dazio compensativo imposto a Garware: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA e Toray Plastics Europe (di seguito «i richiedenti»). I richiedenti rappresentano una quota consistente della produzione comunitaria di fogli di PET.
(5)
I richiedenti hanno argomentato che il livello delle misure compensative in vigore per le importazioni di fogli di PET Garware non fosse più sufficiente per neutralizzare la sovvenzione pregiudizievole, dato che le circostanze della sovvenzione a Garware erano notevolmente mutate.
III. Inchiesta
(6)
Assodata, previa consultazione del Comitato consultivo, l’esistenza di elementi di prova tali da giustificare l’avvio di un riesame intermedio parziale, il 12 luglio 2005 la Commissione ha annunciato, con un avviso di apertura pubblicato sulla Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (7), l’avvio di un riesame intermedio parziale ai sensi dell’articolo 19, paragrafo 3, del regolamento di base.
(7)
Esso si limita a esaminare l’ampiezza della sovvenzione del produttore esportatore, Garware, per valutare la necessità di continuare, abolire o emendare il livello delle misure in vigore. L’inchiesta si è svolta tra il 1o aprile 2004 e il 31 marzo 2005.
(8)
La Commissione ha informato ufficialmente il produttore esportatore interessato, il governo dell’India («GOI») e i richiedenti dell’avvio dell'esame intermedio parziale. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(9)
Per ottenere le informazioni necessarie per la sua inchiesta, la Commissione ha inviato un questionario a Garware, che rispondendo al questionario ha manifestato una volontà di cooperazione. Presso lo stabilimento di Garware in India è stata effettuata una visita di verifica.
(10)
Garware, GOI e richiedenti sono stati informati dei risultati essenziali della ricerca e hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni (cfr. successivo considerando 73).
B. PRODOTTO INTERESSATO E PRODOTTO SIMILE
I. Prodotto interessato
(11)
Il prodotto interessato sono (cfr. definizione dell’inchiesta originale), fogli di tereftalato di polietilene (PET), originari dell’India, normalmente dichiarati con i codici NC ex 3920 62 19.
II. Prodotto simile
(12)
Come nell’inchiesta originale, si è accertato che i fogli di PET prodotti e venduti da Garware sul mercato interno indiano e quelli esportati dall’India verso la Comunità hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e gli stessi usi. Sono perciò considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 5, del regolamento di base.
C. SOVVENZIONI
I. Introduzione
(13)
In base alle informazioni contenute nella domanda di riesame e alle risposte al questionario della Commissione, sono stati esaminati i seguenti regimi, che secondo i richiedenti comportano la concessione di sovvenzioni.
a) Regimi nazionali
i)
Regime di licenze preventive (Advance Licence Scheme)/Advance Release Order;
ii)
Credito sui dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme);
iii)
Regime delle zone economiche speciali e delle unità orientate all’esportazione (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme);
iv)
Regime di esenzione dal dazio d’importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme);
v)
Regimi di esenzione dall’imposta sul reddito (Income Tax Schemes):
-
Regime di esenzione dall’imposta sul reddito da esportazione (Export Income Tax Exemption Scheme),
-
Incentivi per la ricerca e lo sviluppo a livello di imposta sul reddito (Income Tax Incentive for Research and Development);
vi)
Regime di crediti all’esportazione (Export Credit Scheme);
vii)
Certificato di parziale esenzione dai dazi sull’importazione di fattori di produzione a fronte di esportazioni già effettuate (Duty-Free Replenishment Certificate).
(14)
I regimi da i) a iv) e vii) si basano sul Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992 - Legge n. 22/1992 per lo Sviluppo e il Regolamento del Commercio estero) entrata in vigore il 7 agosto 1992 («Legge sul commercio estero»). La legge sul commercio estero del 1992 autorizza il GOI a rilasciare notifiche sulle politiche di esportazione e importazione. Il GOI ha approvato un piano quinquennale sulle politiche di esportazione e importazione per il periodo 1o aprile 2002/31 marzo 2007 («EXIM policy 2002-07»). Il GOI ha inoltre pubblicato un manuale di procedure che disciplinano l’EXIM policy 2002-07 («HOP I 2002-07»), aggiornato a scadenze regolari (8).
(15)
I regimi di esenzione dall’imposta sul reddito [cfr. sopra punto v)] si fondano sull’Income Tax Act 1961 (Legge sull’imposta sul reddito del 1961), modificata ogni anno dalla legge finanziaria.
(16)
Il Regime di crediti all’esportazione [cfr. sopra, punto vi)] si fonda sulle sezioni 21 e 35A del Banking Regulation Act 1949 (Legge bancaria del 1949), che permette alla Reserve Bank of India di dare istruzioni alle banche commerciali riguardo ai crediti per l’esportazione.
b) Regimi regionali
(17)
In base alle informazioni contenute nella domanda di riesame e delle risposte al questionario della Commissione, quest’ultima ha inoltre studiato il Package scheme of incentives (Regime di incentivi - di seguito «PSI») del Governo del Maharashtra («GOM») del 1992. Tale regime si basa su decisioni del dipartimento Industria, energia e lavoro del governo del Maharashtra.
II. Regimi nazionali
1. Regime di licenze preventive (Advance Licence Scheme/Advance Release Order)
a) Base giuridica
(18)
La descrizione dettagliata del regime si trova ai paragrafi da 4.1.1 a 4.1.14 di EXIM policy 2002-07 e ai capitoli da 4.1 a 4.30 del manuale HOP I 2002-07.
b) Ammissibilità
(19)
Non risulta che Garware usasse di un regime di licenze preventive durante il periodo dell’inchiesta; non sono perciò necessarie ulteriori analisi della compensabilità di tale regime.
2. Credito di dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme «DEPBS»)
a) Base giuridica
(20)
Una descrizione dettagliata del DEPBS si trova al paragrafo 4.3 di EXIM policy 2002-07 e al capitolo 4 del manuale HOP I 2002-07. All’atto dell’inchiesta originale, esistevano due tipi di DEPB: quello pre-esportazione e quello post-esportazione. Nell’aprile 2000, il DEPB pre-esportazione è decaduto: nell’esame attuale è stato studiato dunque solo il DEPB post-esportazione.
b) Ammissibilità
(21)
Possono beneficiare di tale regime tutti i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori. Risulta che Garware abbia beneficiato di questo regime durante il periodo di inchiesta.
c) Attuazione pratica
(22)
Gli esportatori ammissibili possono chiedere crediti DEPB, che sono calcolati come percentuale del valore dei prodotti finiti esportati nel quadro di tale regime. Le autorità indiane hanno fissato aliquote DEPB per la maggior parte dei prodotti, compreso il prodotto interessato. Esse sono calcolate in base a «standard input-output norms» («SIONs»), che tengono conto del presunto contenuto di fattori produttivi importati nel prodotto destinato all’esportazione e dell’incidenza dei dazi doganali relativi a tali importazioni, indipendentemente dal fatto che siano stati pagati o meno dazi all’importazione.
(23)
Per poter beneficiare del regime, un’impresa deve esportare. All’atto dell’operazione di esportazione, l’esportatore presenta alle autorità indiane una dichiarazione in cui precisa che tale operazione avviene nell’ambito del DEPBS. Per consentire l’esportazione delle merci, le autorità doganali indiane rilasciano, nel corso della procedura di spedizione, una bolla di sortita per l’esportazione indicante, tra l’altro, l’importo del credito DEPBS da concedere per quella determinata operazione di esportazione. In questa fase della procedura, l’esportatore viene a conoscenza del vantaggio di cui beneficerà. Dopo che le autorità doganali hanno rilasciato una bolla di sortita per l’esportazione, il GOI non ha alcun potere decisionale sulla concessione di un credito DEPBS. L’aliquota DEPBS per calcolare il beneficio è quella vigente al momento in cui è stata stilata la dichiarazione di esportazione. Non esiste quindi possibilità alcuna di modificare retroattivamente il livello del vantaggio.
(24)
Risulta inoltre che, adempiuto l’obbligo di esportazione e in base ai principi contabili dell’India, i crediti DEPBS possono essere registrati, secondo i principi della contabilità per competenza, come entrate sui conti commerciali.
(25)
I crediti possono essere usati per pagare dazi doganali su successive importazioni di qualsiasi tipo di beni la cui importazione non sia soggetta a restrizioni, esclusi i beni strumentali. I beni importati grazie a tali crediti possono essere venduti sul mercato interno (previo pagamento dell’imposta sulle vendite) o usati altrimenti.
(26)
I crediti DEPBS sono liberamente trasferibili e validi per un periodo di 12 mesi dalla data del rilascio.
(27)
Una domanda di crediti DEPBS può riguardare fino a 25 operazioni di esportazione o, se registrata elettronicamente, un numero di operazioni di esportazione illimitato. In pratica, non esistono scadenze rigide per chiedere i DEPBS: i periodi di tempo di cui al capitolo 4.47 di HOP I 2002-07 sono infatti sempre conteggiati a partire dall’operazione di esportazione più recente di una determinata domanda di DEPBS.
(28)
L’impresa ha fatto sapere alla Commissione che tale regime verrà presto sospeso e sostituito, dal 1o aprile 2006, da un altro «OMC compatibile». In origine, il DEPB sarebbe dovuto scadere il 1o aprile 2005. Ma, non potendo ancora essere attivato il regime sostitutivo a tale data, il DEPBS è stato prorogato fino al 1o aprile 2006. L’impresa non ha confermato se il nuovo regime sia infine entrato in vigore dopo l’ultima data. Il presunto cambiamento avverrebbe comunque al di fuori del periodo d’inchiesta necessaria al riesame.
d) Conclusioni sul DEPBS
(29)
I crediti DEPBS forniscono una sovvenzione ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. I crediti DEPBS sono contributi finanziari del GOI, usati per compensare i dazi all’importazione: essi riducono così entrate del GOI dovute a dazi altrimenti dovuti. I crediti DEPBS avvantaggiano inoltre l’esportatore, che vede migliorare la liquidità dell’impresa.
(30)
Inoltre, i DEPBS sono condizionati di diritto dall’andamento delle esportazioni e sono quindi ritenuti specifici e passibili di compensazione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 4, lettera a), del regolamento di base.
(31)
Tale regime non può essere ritenuto di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva, che, secondo l’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, non sono considerati sovvenzioni. Esso non è conforme alle norme severe di cui all’allegato I, lettera i), all’allegato II (definizione e norme relative alla restituzione) e all’allegato III (definizioni e norme relative alla restituzione sostitutiva) del regolamento di base. In particolare, l’esportatore non è tenuto a usare effettivamente i beni importati in esenzione di dazio nel processo produttivo e l’importo del credito non è calcolato in funzione dei fattori produttivi effettivamente consumati. Non esiste inoltre sistema o procedura, ai sensi dell’allegato I, lettera i) e degli allegati II e III del regolamento di base, che consenta di verificare quali fattori produttivi siano immessi nel processo produttivo del prodotto esportato o se sia stato effettuato un pagamento eccessivo di dazi all’importazione. Infine, gli esportatori possono fruire dei vantaggi del DEPBS indipendentemente dal fatto che importino fattori di produzione. Per beneficiare del regime è sufficiente esportare dei beni, senza dover dimostrare di aver importato materiali per la loro produzione. Possono quindi beneficiare del DEPBS anche esportatori che acquistino in loco tutti i loro fattori di produzione senza importare beni utilizzabili come fattori di produzione.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(32)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 2, e dell’articolo 5 del regolamento di base, l’importo della sovvenzione compensabile corrisponde al vantaggio per il beneficiario, effettivamente accertato durante il periodo dell’inchiesta del riesame. In proposito, si è ritenuto che il vantaggio fosse conferito al beneficiario al momento dell’operazione di esportazione effettuata nel quadro di tale sistema. In quel momento, il GOI rinuncia ai dazi doganali, il che, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, costituisce un contributo finanziario.
(33)
Sulla scorta di quanto precede, si è ritenuto equo stabilire che il vantaggio conferito a titolo del regime DEPBS corrisponde alla somma dei crediti acquisiti su tutte le operazioni di esportazione effettuate durante il periodo dell’inchiesta. L’impresa ha fatto valere che dal 26 maggio 2005 il tasso applicabile al DEPBS è stato ridotto dall’11 % all’8 %: ma tale presunto cambiamento cade al di fuori del periodo di inchiesta del riesame; non potendo perciò essere verificati effetti e pertinenza del cambiamento, tale ricorso va rifiutato conformemente all’articolo 5 del regolamento di base.
(34)
Gli onorari sostenuti per ottenere la sovvenzione sono stati dedotti dai crediti ricevuti per ottenere l’importo della sovvenzione da usare come numeratore, conformemente all'articolo 7, paragrafo 1, lettera a) del regolamento di base.
(35)
Secondo l’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni è stato ripartito in base al fatturato totale delle esportazioni durante il periodo d’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione è concessa in base all’andamento delle esportazioni e non dei quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati. Garware ha tratto beneficio da questo regime durante il periodo di inchiesta e ha ottenuto una sovvenzione del 10,3 %.
3. Regime delle unità orientate all’esportazione (Export Oriented Unit Scheme «EOUS») e regime delle zone economiche speciali (Special Economic Zones Scheme «SEZS»)
a) Base giuridica
(36)
I particolari di questi regimi si trovano ai capitoli 6 (EOUS) e 7 (SEZS) rispettivamente di EXIM policy 2002-07 e di HOP I 2002-07.
b) Ammissibilità
(37)
Poiché non risulta che Garware si sia servita di uno o di entrambi questi regimi nel periodo d’inchiesta, non occorre un’ulteriore analisi della loro compensabilità.
4. Regime di esenzione dal dazio d’importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme «EPCGS»)
a) Base giuridica
(38)
Una descrizione dettagliata dell’EPCGS si trova al capitolo 5, EXIM Policy 2002-07 e al capitolo 5, HOP I 2002-07.
b) Ammissibilità
(39)
Possono beneficiare del regime tutti i produttori-esportatori e operatori commerciali-esportatori «legati» a un produttore o a un fornitore di servizi. Risulta che Garware abbia beneficiato di questo regime durante il periodo di inchiesta.
c) Attuazione pratica
(40)
Se rispetta l’obbligo di esportare i prodotti, un’impresa può importare beni strumentali (nuovi e, dall’aprile 2003, usati fino a dieci anni d’età) pagando un’aliquota di dazio ridotta. A tal fine, su domanda e dietro versamento di un’imposta, il GOI rilascia una licenza EPCG. Dall’aprile 2000, il regime prevede una riduzione del 5 % del dazio all’importazione su tutti i beni strumentali importati nel quadro del regime stesso. Per soddisfare l’obbligo di esportazione, i beni strumentali importati devono essere immessi, per un certo periodo, nel processo produttivo di un determinato quantitativo di beni destinati all’esportazione.
d) Conclusioni sull’EPCGS
(41)
L’EPCGS fornisce sovvenzioni ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. La riduzione dei dazi costituisce un contributo finanziario concesso dal GOI, in quanto con tale concessione esse rinunciano a entrate che sarebbero altrimenti dovute. La riduzione dei dazi avvantaggia inoltre l’esportatore che vede la propria liquidità migliorata dai dazi all’importazione risparmiati.
(42)
Il regime EPCG è poi condizionato di diritto dall’andamento delle esportazioni, dato che tali licenze non vengono concesse senza un impegno a esportare. Ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 4, lettera a), del regolamento di base, esso viene perciò ritenuto specifico e compensabile.
(43)
Il regime non può essere considerato un sistema di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. I sistemi consentiti, di cui all’allegato I, lettera i) del regolamento di base, non riguardano i beni strumentali, perché questi non vengono consumati nella produzione dei beni esportati.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(44)
Il numeratore si ottiene nel modo che segue: conformemente all’articolo 7, paragrafo 3, del regolamento di base, il valore della sovvenzione è stato calcolato in base ai dazi doganali non pagati sui beni strumentali importati, ripartito su un periodo pari a un periodo di ammortamento di tali beni considerato normale nell’industria dei fogli di PET. Per far corrispondere tale importo al valore effettivo del vantaggio nel tempo sono stati aggiunti gli interessi. Conformemente all’articolo 7, paragrafo 1, lettera a) del regolamento di base sono state dedotte le spese sostenute per ottenere la sovvenzione.
(45)
Secondo l’articolo 7, paragrafi 2 e 3 del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni è stato ripartito in base al fatturato delle esportazioni durante il periodo d’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione è concessa in base all’andamento delle esportazioni. La sovvenzione ottenuta da Garware è pari all’1,8 %.
5. Regimi di esenzione dall’imposta sul reddito (Income Tax Exemption scheme «ITES»)
a) Base giuridica
(46)
La base giuridica di questo regime è l’Income Tax Act 1961, modificato annualmente dalla legge finanziaria. Quest’ultima stabilisce ogni anno la base per la riscossione delle imposte nonché le esenzioni e deduzioni che è possibile far valere. Le imprese esportatrici possono far valere le esenzioni dall’imposta sul reddito di cui alle sezioni 10A, 10B e 80HHC dell’Income Tax Act 1961.
b) Attuazione pratica
(47)
Poiché non risulta che Garware abbia goduto di benefici ai sensi dell’ITES, non occorre un’ulteriore analisi della compensabilità di questo regime.
6. Regime di crediti all’esportazione (Export Credit Scheme «ECS»)
a) Base giuridica
(48)
I dettagli relativi a tale regime si trovano nella Master Circular IECD n. 5/04.02.01/2002-03 (crediti all’esportazione in valuta straniera) e nella Master Circular IECD n. 10/04.02.01/2003-04 (crediti all’esportazione in rupie), pubblicate dalla Banca centrale indiana (RBI) e destinate a tutte le banche commerciali indiane.
b) Ammissibilità
(49)
Possono beneficiare del regime i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori. Risulta che Garware abbia beneficiato di questo regime durante il periodo di inchiesta.
c) Attuazione pratica
(50)
Nel quadro di questo regime, la RBI fissa ufficialmente i tassi massimi di interesse applicabili ai crediti all’esportazione in valuta estera e in rupie che le banche commerciali possono praticare nei confronti degli esportatori «per rendere loro accessibile il credito a tassi competitivi a livello internazionale». L’ECS si compone di due sottoregimi: il Pre-Shipment Export Credit Scheme, o «packing credit» (regime di crediti all’esportazione pre-spedizione), che fornisce crediti a un esportatore per acquistare, trasformare, fabbricare, imballare e/o spedire dei beni prima dell’esportazione, e il Post-Shipment Export Credit Scheme (regime di crediti all’esportazione post-spedizione), relativo a prestiti per consolidare il capitale circolante per finanziare i crediti a breve termine per l’esportazione. La RBI obbliga inoltre le banche a destinare una certa percentuale del loro credito bancario netto al finanziamento delle esportazioni.
(51)
Grazie a queste Master Circulars della RBI, gli esportatori possono ottenere crediti all’esportazione a tassi di interesse migliori di quelli dei crediti commerciali normali (crediti per cassa), che sono a livello di mercato.
d) Conclusioni sull’ECS
(52)
Innanzitutto, diminuendo i costi di finanziamento rispetto a quelli a tassi d’interesse di mercato, i tassi d’interesse agevolati di cui sopra danno all’esportatore un vantaggio ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Nonostante il fatto che i crediti agevolati dell’ECS siano concessi da banche commerciali, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, punto iv), del regolamento di base, il vantaggio è un contributo finanziario concesso da una pubblica amministrazione. La RBI è un ente pubblico, che rientra perciò nella definizione di «pubblica amministrazione» di cui all’articolo 1, paragrafo 3, del regolamento di base, e istruisce le banche commerciali sulla concessione di finanziamenti agevolati alle imprese esportatrici. Questi finanziamenti agevolati equivalgono ad una sovvenzione, ritenuta specifica e compensabile poiché ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 4, lettera a), del regolamento di base i tassi d’interesse preferenziali sono condizionati dall’andamento delle esportazioni.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(53)
L’importo della sovvenzione si calcola in base alla differenza tra l’interesse pagato per i crediti all’esportazione usati durante il periodo d’inchiesta del riesame e l’importo che sarebbe stato pagato applicando gli stessi interessi dei normali crediti commerciali usati dall’impresa. Conformemente all’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni (numeratore) è stato ripartito in base al fatturato totale delle esportazioni durante il periodo dell’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione è condizionata dall’andamento delle esportazioni e non viene concessa rispetto a quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati. Garware ha goduto di benefici dell’ECS e ha ottenuto una sovvenzione pari all’1,2 %.
7. Certificato di parziale esenzione dai dazi sull’importazione di fattori di produzione a fronte di esportazioni già effettuate (Duty Free Replenishment Certificate «DFRC»)
a) Base giuridica
(54)
La base giuridica di questo regime si trova ai paragrafi da 4.2.1 a 4.2.7 di EXIM Policy 2002-07 e ai paragrafi da 4.31 a 4.36 di HOP I 2002-07.
b) Attuazione pratica
(55)
Poiché non risulta che Garware abbia goduto di benefici ai sensi dell’DFRC, non occorre un’ulteriore analisi della compensabilità di questo regime.
III. Regimi regionali
a) Base giuridica
(56)
Per incoraggiare l’industrializzazione delle aree meno sviluppate dello Stato, fin dal 1964 il GOM concede vari incentivi a unità di nuova costituzione o in fase di espansione nelle regioni in via di sviluppo del suo territorio, nel quadro di un regime comunemente noto come «Package Scheme of Incentives» (regime di incentivi). Il regime è stato modificato più volte dalla sua introduzione: il «regime 1993» è stato operativo dal 1o ottobre 1993 al 31 marzo 2001, mentre l’emendamento più recente, il «regime 2001», introdotto il 31 marzo 2001, resterà operativo fino al 31 marzo 2006. IL PSI del GOM si compone di vari sottoregimi, il principale dei quali è l’esenzione dall’imposta locale sulle entrate e il rimborso dell’imposta sul consumo.
b) Ammissibilità
(57)
Per poter beneficiare del regime, le imprese devono investire nelle aree meno sviluppate installandovi un nuovo stabilimento industriale o apportando nuovi capitali per espandere o diversificare uno stabilimento già esistente. A seconda del loro diverso grado di sviluppo economico, le aree in questione sono classificate in varie categorie. I criteri principali per stabilire l’importo degli incentivi sono: l’area in cui l’impresa è o sarà situata e l’entità degli investimenti che intende realizzarvi.
c) Attuazione pratica
(58)
Esenzione dall’imposta locale sulle entrate: i beni sono di solito soggetti all’imposta centrale sulle vendite (per le vendite tra Stati) o all’imposta locale sulle vendite (per le vendite all’interno di uno Stato) a diversi livelli, a seconda dello, o degli, Stati in cui sono effettuate le transazioni. Le importazioni o esportazioni non sono soggette a imposte sulle vendite, mentre le vendite all’interno sono soggette a un’imposta alle aliquote in vigore. In seno a questo regime di esenzione, le unità designate non devono versare l’imposta sulle vendite relativa alle loro transazioni. Analogamente, le unità designate sono esenti dal versamento dell’imposta locale sulle vendite quando acquistano beni da un fornitore ammissibile a beneficiare del regime. L’operazione di vendita non dà alcun vantaggio all’unità designata che vende, ma l’operazione di acquisto dà un vantaggio all’unità designata che acquista. È risultato che Garware ha tratto beneficio da questa esenzione durante il periodo di inchiesta.
(59)
Rimborso dell’imposta sul consumo: Octroi è un’imposta riscossa dagli enti locali indiani, GOM compreso, sui beni che oltrepassano il confine territoriale di una città o di una zona. Le imprese industriali possono chiedere al GOM il rimborso dell’imposta sul consumo se i loro impianti si trovano in città e distretti determinati del territorio dello stato. L’importo globale rimborsabile è limitato a 100 % dell’investimento in capitale fisso. È risultato che Garware ha beneficiato di tale rimborso durante il periodo di inchiesta.
d) Conclusioni sul PSI (regime di incentivi) del GOM
(60)
Il PSI del GOM fornisce sovvenzioni ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. I due sottoregimi suesposti costituiscono un contributo finanziario del GOM, poiché questa concessione riduce le entrate del GOM che sarebbero altrimenti dovute. L’esenzione/rimborso avvantaggia inoltre l’impresa, poiché ne migliora la liquidità.
(61)
L’impresa sostiene che il GOM ha abolito l’imposta sulle vendite il 1o aprile 2005, sostituendola con un regime tipo IVA, nel cui ambito essa paga l’aliquota completa. Il presunto cambiamento è avvenuto tuttavia dopo la fine del periodo di inchiesta: i suoi effetti e la sua pertinenza non possono dunque essere verificati. Non è stata comunque fornita alcuna informazione relativa al regime e agli obblighi dell’impresa nell’ambito del medesimo. In base all’articolo 5 del regolamento di base, l’argomentazione va respinta.
(62)
Possono beneficiare del regime solo imprese che abbiano effettuato investimenti in alcune precise aree geografiche nel territorio dello Stato del Maharashtra. Non ne possono beneficiare quelle aventi sede al di fuori di tali aree. L’entità del vantaggio varia a seconda dell’area interessata. Il regime è specifico ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 2, lettera a), e dell’articolo 3, paragrafo 3, del regolamento di base e dunque passibile di compensazione.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(63)
Riguardo all’esenzione dall’imposta sulle vendite, l’importo della sovvenzione è stato calcolato in base all’importo dell’imposta sulle vendite normalmente dovuta durante il periodo d’inchiesta del riesame e non pagata grazie al regime di esenzione. Anche riguardo all’imposta sul consumo, il vantaggio per l’esportatore è rappresentato dall’importo dell’imposta rimborsata durante il periodo d’inchiesta. In base all’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni (numeratore) è stato ripartito sul totale delle vendite effettuate durante il periodo d’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione non è condizionata dall’andamento delle esportazioni né viene concessa rispetto a quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati. In questo periodo, Garware ha beneficiato dei regimi suesposti e ottenuto sovvenzioni pari all’1,6 %.
IV. Importo delle sovvenzioni compensabili
(64)
Secondo quanto disposto dal regolamento di base, per il produttore esportatore oggetto dell’inchiesta, l’importo ad valorem delle sovvenzioni compensabili è del 14,9 %. L’importo della sovvenzione supera la soglia minima di cui all’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base.
(in %)
Regime
DEPB
EPCG
ECS
PSI del GOM
Totale
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Si ritiene pertanto che, ai sensi dell’articolo 19 del regolamento di base, le misure attualmente in vigore non siano più in grado di neutralizzare le sovvenzioni compensabili che danneggiano l’industria comunitaria.
V. Carattere permanente dei mutamenti cui è andata soggetta la sovvenzione
(66)
Ai sensi dell’articolo 19, paragrafo 2, del regolamento di base, si è cercato di valutare se basti continuare ad applicare le attuali misure per neutralizzare la sovvenzione compensabile che causa il danno.
(67)
È risultato, durante il periodo di inchiesta, che Garware ha continuato a beneficiare della sovvenzione compensabile delle autorità indiane. Inoltre, il tasso di sovvenzione calcolato durante l’esame è molto più alto di quello emerso dalla ricerca originale. I regimi di sovvenzioni analizzati sopra danno benefici ricorrenti. A parte il DEPBS e il rimborso dell’imposta sulle vendite, nulla fa pensare che tali regimi si estinguano in un prossimo futuro. Secondo Garware, un regime sostitutivo del DEPBS avrebbe dovuto entrare in vigore il 1o aprile 2006. Dall’impresa non è pervenuta alcuna conferma che ciò sia effettivamente avvenuto. La situazione creatasi sostituendo al DEBPS un sedicente regime «OMC compatibile», sul quale la Commissione non ha alcuna informazione, andrà valutata a tempo debito. Mancando prove sostanziali della sostituzione del DEBPS, si presuppone che, ai fini dell’esame in corso, il DEPBS sia ancora in vigore. L’impresa non ha poi fornito alcun dettaglio sul regime di «tipo IVA» che avrebbe sostituito l’imposta sulle vendite nel GOM dopo la fine del periodo d’inchiesta e si presuppone perciò che, ai fini dell’esame in corso, tale regime sia ancora in vigore.
(68)
Poiché è dimostrato che l’impresa beneficia di sovvenzioni ben più elevate di quelle precedenti e che è probabile che continui a riceverne in misura superiore a quanto emerso dall’inchiesta originale, si conclude che continuare ad applicare l’attuale misura non basti a neutralizzare la sovvenzione compensabile che causa il danno e che il livello delle misure vada dunque modificato per riflettere le nuove risultanze.
VI. Conclusioni
(69)
Viste le conclusioni riguardo al livello di sovvenzione di Garware e l’incapacità delle attuali misure di neutralizzare le sovvenzioni compensabili accertate, il dazio compensativo sulle importazioni di Garware del prodotto interessato va modificato per riflettere i nuovi livelli di sovvenzione emersi.
(70)
Il dazio compensativo modificato, di cui al considerando 72, è stato portato al nuovo tasso di sovvenzione emerso durante il presente esame, in quanto il margine di danno calcolato nell’inchiesta originale resta più elevato.
(71)
Poiché ai sensi dell’articolo 24, paragrafo 1, del regolamento di base e dell’articolo 14, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 384/96, un prodotto non può essere soggetto sia al dazio antidumping che a quello compensativo in una stessa situazione dovuta a dumping o a sovvenzione all’esportazione, dal dazio antidumping imposto a Garware dal regolamento (CE) n. 1676/2001 verrà dedotto il dazio compensativo che questa inchiesta ha accertato corrispondere alla sovvenzione per l’esportazione (13,3 %). A seguito della modifica di quest’ultimo, introdotta dal regolamento (CE) n. 366/2006, per Garware è stato accertato un margine di dumping del 20,1 %. Da ciò è stato dedotto il 2,7 % per riflettere il dazio di compensazione allora in vigore e pari alla sovvenzione per l’esportazione: all’impresa è stato così imposto un dazio antidumping del 17,4 %. In seguito a questa inchiesta, dal suo individuale dazio antidumping andrà dedotto un ulteriore 10,6 % per tener conto del diritto compensativo corrispondente alla sovvenzione per l’esportazione accertata; il dazio antidumping imposto a Garware dovrebbe perciò ridursi nella stessa misura, al 6,8 %.
(72)
Per quanto precede, riguardo a Garware, si propongono i seguenti dazi espressi in prezzi CIF alla frontiera comunitaria, al netto del dazio doganale:
(in %)
Margine di sovvenzione all’esportazione
Margine di sovvenzione totale
Margine di dumping
Dazio compensativo
Dazio antidumping
Aliquota totale del dazio
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, il GOI e i ricorrenti sono stati informati degli elementi e delle considerazioni essenziali in base ai quali si raccomanda la modifica delle misure in vigore e hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni. Né Garware né il GOI hanno presentato alcuna osservazione; nelle loro osservazioni, i ricorrenti concordano con le conclusioni raggiunte dalla Commissione.
(74)
Le aliquote individuali di dazio compensativo e antidumping dell’impresa precisate in questo regolamento sono state fissate in base ai risultati delle inchieste che hanno portato ad adottare il regolamento (CE) n. 367/2006 e il regolamento (CE) n. 366/2006, nonché ai risultati dell’inchiesta attuale. Essi riflettono la situazione accertata dalla presente inchiesta riguardo a Garware. Tali aliquote di dazio (contrariamente al dazio nazionale applicabile a «tutte le altre imprese») si applicano perciò solo alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati da imprese e, quindi, da precise persone giuridiche esplicitamente indicate. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra impresa non specificamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, con ragione sociale e indirizzo, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota di dazio applicabile a «tutte le altre imprese».
(75)
Eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali di dazio compensativo e antidumping (per esempio, in caso di cambiamento della ragione sociale dell’impresa o di creazione di nuove entità di produzione o di vendita) vanno immediatamente inoltrate alla Commissione (9) complete di ogni pertinente informazione, come l’indicazione di eventuali mutamenti nell’attività dell’impresa riguardanti la produzione, le vendite interne e estere e collegate, ad esempio, al suddetto cambiamento della ragione sociale o ai suddetti cambiamenti a livello delle entità di produzione o di vendita,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
All’articolo 1 del regolamento (CE) n. 367/2006 del Consiglio, il paragrafo 2 è sostituito dal seguente:
«2. L’aliquota di dazio, applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto per beni importati prodotti in India dalle sottoelencate imprese, è la seguente:
Paese
Impresa
Dazio definitivo (%)
Codice supplementare TARIC
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
India
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
India
Tutte le altre imprese
19,1
A999»
Articolo 2
All’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1676/2001 del Consiglio, il paragrafo 2 è sostituito dal seguente:
«2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, per i prodotti originari dei paesi di seguito elencati è la seguente:
Paese
Impresa
Dazio definitivo (%)
Codice supplementare TARIC
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
India
Tutte le altre imprese
17,3
A999
Corea del Sud
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, South Korea
0,0
A244
Corea del Sud
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, South Korea
7,5
A224
Corea del Sud
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, South Korea
0,0
A222
Corea del Sud
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, South Korea
7,5
A226
Corea del Sud
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, South Korea
7,5
A225
Corea del Sud
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, South Korea
7,5
A223
Corea del Sud
Tutte le altre imprese
13,4
A999»
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 25 agosto 2006.