РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 289/2009 НА КОМИСИЯТА
от 7 април 2009 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване
(1)
На 9 юли 2008 г. с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз известие (2) Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 28 май 2008 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз (наричан по-долу „жалбоподател“) от името на производители, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на Общността на някои безшевни тръби от желязо или стомана. В жалбата се съдържаха доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за предвидима и непосредствена опасност от значителна вреда, произтичаща от него, което бе счетено за достатъчно основание, за да обоснове започването на процедурата.
2. Засегнати страни от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Общността, производителите износители, вносителите, доставчиците и ползвателите, за които се знае, че са засегнати, както и техните сдружения и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Беше дадена такава възможност на всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни причини за искането си.
(5)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране, Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители, за които се знае, че са засегнати, както и на всички други дружества, които заявиха своя интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Десет (групи от) дружества представиха заявление за получаване на статут за ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за индивидуално третиране, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията, необходими за получаване на статут за ТДПИ.
(6)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, вносители и производители от Общността в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето в съответствие с член 17 от основния регламент на представителна извадка, за да се установят дъмпингът и вредата. С цел да се даде възможност на Комисията да вземе решение относно необходимостта от изготвяне на представителна извадка и при положително становище - да състави такава извадка, всички производители износители, вносители и производители от Общността бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и в съответствие с публикуваното известие за започване на процедурата да предоставят на Комисията основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през периода на разследване (1 юли 2007 г.- 30 юни 2008 г.).
(7)
След проучване на предоставената информация и като се отчита големият брой производители износители и производители от Общността, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители. Предвид ограничения брой на вносителите, показали желание за съдействие, бе решено, че не е необходима представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(8)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Общността, както и до вносителите и всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички производители от Общността от представителната извадка, с изключение на едно дружество, което предостави единствено частична информация, от шестима вносители и петима ползватели.
(9)
Комисията потърси и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Общността. Бяха направени проверки на място в обектите на следните дружества:
производители износители в КНР:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. и Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd и Hengyang Valin MPM Co., Ltd), и
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd;
производители от Общността:
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Франция,
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Германия,
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Италия,
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Чешка република,
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Румъния,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Испания,
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Испания;
свързани търговци:
-
Almacenes Metalurgicos, SA. Barcelona, Испания;
несвързани вносители:
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Нидерландия,
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Испания;
ползвател от Общността
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия.
(10)
От гледна точка на необходимостта да се установи нормална стойност за производителите износители в КНР, на които може да не се предостави статут за ТДПИ, беше извършена проверка за определяне на нормалната стойност на базата на данни от страна аналог в обектите на следното дружество:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, САЩ.
3. Представителна извадка
(11)
По отношение на производителите износители и съгласно член 17 от основния регламент Комисията състави представителна извадка на базата на най-големия представителен обем износ, за който основателно би могло да се очаква, че може да подлежи на разследване в рамките на наличното време. Съставената представителна извадка се състои от четири (групи от) дружества, представляващи 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР в Общността. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани засегнатите страни, които не повдигнаха никакво възражение.
(12)
По отношение на производителите от Общността и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията състави представителна извадка на базата на най-големия представителен обем продукция на сходния продукт в Общността, за който основателно би могло да се очаква, че може да подлежи на разследване в рамките на наличното време. Съставената представителна извадка се състои от 5 групи дружества (общо 9 дружества), представляващи 62 % от общата продукция в Общността. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани съдействащите производители, които не повдигнаха никакво възражение по отношение на съставената представителна извадка. Тъй като броят на съдействащите вносители от Общността бе ограничен, бе взето решение, че не е необходимо да се съставя представителна извадка за тях.
4. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2007 г. до 30 юни 2008 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, релевантни за оценката на вредата, обхвана периода от 2005 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт представлява някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (3), с произход от Китайската народна република (наричан по-долу „разглежданият продукт“). В известието за започване на процедурата (вж. съображение 1 по-горе) бе посочено, че обикновено разглежданият продукт се декларира в следните кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93, като тези кодове по КН бяха дадени единствено за сведение. Същевременно при разследването се установи, че три от тези кодове по КН не се отнасят за разглеждания продукт, а именно ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 и ex 7304 24 00, и че пет други кода по КН липсват, и по-конкретно ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 и ex 7304 59 10.
(15)
Разглежданият продукт има много разнообразни приложения, като например в машиностроенето (включително автомобилостроенето и инженеринга), в строителството (за пилоти), при производството на енергия (като например котелни тръби), като тръби за нефтената промишленост (наричани по-долу „OCGT“), използвани като обсадни или други тръби и сондажни щанги в нефтената промишленост, както и като тръби за пренос на течности или газове (за тръбопроводи).
(16)
Безшевните тръби (наричани по-долу „SPT“) могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (без да са преминали топлинна обработка), със специални краища и евентуално нарязани по определени размери. Има многобройни различни параметри за определяне на свойствата на тръбите, което обяснява факта, че по-голямата част от SPT се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите SPT обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми.
(17)
При разследването се установи, че отделните видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики въпреки някои различия в крайните приложения на различните типове безшевни тръби. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
(18)
Едно сдружение на производители от КНР изтъкна, че OCTG следва да бъдат изключени от определението на разглеждания продукт поради това, че имат различни употреби, спецификации и характеристики, не са взаимозаменяеми с останалите тръби и обемът на износа от КНР в ЕС е ограничен. Същевременно при разследването се установи, че OCGT имат и химични характеристики, които са сравними с другите видове SPT, тъй като попадат в рамките на прага на CEV, който е 0,86. Освен това те имат и други основни характеристики, които са еднакви с тези на останалите видове SPT, като например външен диаметър и дебелина на стената. Що се отнася до крайните приложения на OCTG, бе установено, че определени OCTG са взаимозаменяеми с други тръби от нелегирани стомани. Предвид това, че OCTG имат еднакви основни характеристики като другите безшевни тръби и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на този вид от определението на продукта.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и безшевните тръби, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на САЩ (избрани временно за страна аналог), и безшевните тръби, произвеждани и продавани в Общността от производството на Общността, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради тази причина тези продукти временно са считани за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(20)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(21)
Тези критерии са посочени по-долу накратко, в обобщен вид и единствено за справка:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от закони относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(22)
В настоящото разследване трима от включените в представителната извадка производители износители подадоха заявление за получаване на статут за ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за заявление за получаване на статут за ТДПИ в определените срокове:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. и Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd и Hengyang Valin MPM Co., Ltd), и
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
Комисията потърси цялата информация, счетена за необходима, относно горепосочените съдействащи производители износители и при необходимост провери данните, предоставени в заявленията за получаване на статут за ТДПИ, в обектите на въпросните дружества.
(24)
При разследването се установи, че статут за ТДПИ не може да бъде предоставен на никоя от трите групи дружества от КНР, тъй като никоя от тях не отговаря на всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради следните причини.
(25)
Всички три (групи от) дружества не успяха да докажат, че отговарят на критерий 3 и изглежда, че значителни нарушения са били пренесени от предходната система на непазарна икономика, т.е. всички три (групи от) дружества са се ползвали с преференциално данъчно третиране и две (групи от) дружества са получили активи на цена под пазарната стойност. След оповестяването на заключенията във връзка със статута за ТДПИ две (групи от) дружества изтъкнаха, че ползването на специални данъчни предимства не може да бъде в противоречие с критерий 3, тъй като данъчните намаления се използват и в страни с пазарна икономика. Трябва да се отбележи, че посочените дружества са се ползвали от преференциално данъчно третиране в няколко отношения, тъй като са подлежали на освобождаване от местни данъци върху доходите и са получили право на „данъчна ваканция“ (2 години данъчно освободени, след което 3 години - наполовина данъчно освободени), което се предоставя на дружества с чуждестранни инвестиции и смесени китайско-чуждестранни предприятия. Като цяло благодарение на тези схеми на преференциално данъчно третиране дружествата са получили значителни ползи, които най-вероятно са оказали съществено въздействие върху разходите и цените през ПР. Третото (третата група от) дружество(а) изтъкна(ха), че данъчните предимства, които са ползвали, не са били приложими след 1 януари 2008 г. и те са съставлявали еднократна схема за данъчни намаления, които не са могли да окажат каквото и да е влияние върху разходите на дружеството през следващите години, и освен това размерът на освобождаването от данъци е бил много малък. Трябва да се отбележи, че тази група дружества се е ползвала от намаляване на данъците за оборудването, което е закупено на вътрешния пазар през 2006 и 2007 г. (т.е. през ПР). Получените предимства не могат да бъдат считани за незначителни и поради това се прави заключението, че те са оказали несъмнено и значително въздействие върху разходите и цените през ПР.
(26)
Освен това две (групи от) дружества не изпълниха критерий 2 относно отчетността, тъй като бе установено, че едното е прихващало задължения и вземания, а другото не е имало пълни финансови отчети и не е бил прилаган последователно принципът на начисляване. След оповестяване на заключенията за статута за ТДПИ едно дружество изтъкна, че международните счетоводни стандарти не са задължителни поради малкия размер на дружеството, факта, че не е листвано на фондовата борса и е в селскостопански район. Това твърдение обаче бе отхвърлено, тъй като установените нарушения бяха много сериозни, по-конкретно одитираните отчети бяха непълни по отношение на важни аспекти и не е спазван принципът на начисляване. Тези по-скоро основни принципи на отчетността трябва да бъдат спазвани независимо от правния статут на дружеството, неговия размер и разположение. Другата група дружества изтъкна, че одиторът е удостоверил, че счетоводният баланс в одитирания финансов отчет е бил в съответствие с международните счетоводни стандарти и е преквалифицирал вече прихванатите сметки като вземания и задължения. Трябва да се отбележи, че това твърдение не е направено преди оповестяването (по-конкретно по време на проверката на място) и поради тази причина не може да бъде проверено. Освен това се отбелязва, че посочената група дружества не отрича практиката на прихващане, която сама по себе си не е в съответствие с международните счетоводни стандарти. Поради това доводът се отхвърля.
(27)
Освен това две групи дружества не доказаха, че решенията относно разходите и материалите са били вземани в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса от страна на държавата и заради това те не доказаха, че критерий 1 е изпълнен. След оповестяването едно дружество изтъкна, че основанията, на базата на които е взето решение, че този критерий не е спазен, не са се опирали на обективни доказателства, тъй като дружеството е разполагало със свободата да взема решения относно своите продажби и ценообразуване въпреки твърдението, съдържащо се в одитираните му финансови отчети по отношение на политиката на ценообразуване между асоциираните страни. Дружеството изтъкна, че това не е било ограничение, а по-скоро изискване по отношение на оповестяването пред одитора при преразглеждането на транзакциите между „асоциираните страни“. Въпреки гореизложеното това твърдение обаче не обяснява в достатъчна степен експлицитното посочване в одитираните финансови отчети, че „когато цената е определяна от държавния департамент по стоките, то тогава тази цена е спазвана“. Поради тази причина доводът се отхвърля. Другото дружество изтъкна, че въпреки факта, че е с мажоритарно държавно участие, то е било основно под контрола на частно предприятие и не е била налице държавна намеса. Дружеството обаче не представи каквито и да е нови доводи, които да могат да доведат до промяна на заключението, че предвид действителния състав на съвета на директорите с мнозинство от членове, представляващи държавни предприятия, държавната намеса не може да бъде изключена, а и дружеството не доказа, че решенията са били вземани без значителна държавна намеса и следователно този критерий не е спазен. Трябва да се отбележи също така, че в оповестяването на заключенията относно статута за ТДПИ за тази група дружества бе включен пример за решение, което не е било взето в зависимост от пазарните условия и се е дължало на възможно държавно въздействие (безвъзмездно ползване на земя), и дружеството не представи коментар в тази връзка.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(28)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за страните, попадащи в този член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако е необходимо, освен в случаите, при които дружествата могат да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(29)
Всички три дружества или групи от дружества от КНР, които подадоха заявление за получаване на статут за ТДПИ, подадоха и заявление за ИТ, в случай че им бъде отказан статутът за ТДПИ.
(30)
Въз основа на наличната информация бе установено, че две от трите дружества или групи от дружества отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(31)
Относно третото дружество или група от дружества мажоритарният дял се притежава от държавата. Освен това предвид този факт и значителното въздействие на държавата върху стоманодобивната промишленост в КНР не може да бъде изключено възможно заобикаляне.
(32)
Поради тази причина се направи заключението, че ИТ следва да бъде предоставено единствено на следните две дружества износители:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Нормална стойност
3.1. Страна аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе предоставен статут за ТДПИ, беше определена на базата на цените или конструираната стойност в страна аналог.
(34)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща страна аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят коментара си в тази връзка.
(35)
Една заинтересована страна представи мнението си за избора на страна аналог и предложи Украйна или Индия като по-целесъобразен избор за установяването на нормална стойност.
(36)
Украйна бе предложена като по-целесъобразен избор, тъй като освен че има свободна конкуренция на пазара си, процесът на производство и достъпът до суровини са сходни с тези в КНР. Трябва да се отбележи, че от 30 юни 2006 г. са наложени антидъмпингови мита върху вноса на SPT с произход от Украйна, като митата са между 12,3 % и 25,7 %. Въпреки че има няколко производители на пазара в Украйна, фактът, че е установен дъмпинг през 2006 г., показва възможното наличие на нарушения на пазарните условия и използването на тези цени и разходи на вътрешния пазар поражда опасения. При всяко положение обаче нямаше съдействащи производители от Украйна при разследването.
(37)
Същата заинтересована страна изтъкна, че Индия е по-добър избор от САЩ и предостави името на производител от Индия на сходния продукт. Този производител обаче не изяви желание да съдейства. Предвид това, че няма съдействие от производители от Индия, тя не може да бъде избрана като страна аналог.
(38)
Освен това поради размера на пазара на САЩ, броя на националните производители и значителното количество внос пазарът на САЩ е конкурентен и поради тази причина те бяха избрани временно като най-целесъобразна страна аналог. Както бе посочено в съображение 10 по-горе, един производител от САЩ оказа съдействие при разследването и предостави цялата необходима информация. Също така друг производител от САЩ изпрати непълни данни, които като цяло потвърдиха информацията на съдействащия производител от САЩ.
3.2. Определяне на нормалната стойност
(39)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставен статут за ТДПИ, беше установена на базата на проверената информация, получена от производителя от страната аналог, в съответствие с изложената по-долу методология.
(40)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за производителя в страната аналог дали неговите продажби на разглеждания продукт на вътрешния пазар са били представителни през ПР, т.е. дали общият им обем е представлявал поне 5 % от експортните продажби на разглеждания продукт от КНР в Общността.
(41)
След това за всеки вид на въпросния продукт, продаван от производителя от САЩ на вътрешния пазар на страната и счетен за пряко сравним с видовете на разглеждания продукт, продавани за износ в Общността, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, ако обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през ПР, е представлявал 5 % или повече от общия обем на съпоставимия вид на продукта, продаван от производители от КНР за износ в Общността.
(42)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(43)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена на този вид е била равна или по-висока от производствените разходи. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, осъществени през ПР, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(44)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
4. Експортна цена
(45)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Общността и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на действително платените или дължими експортни цени.
5. Сравнение
(46)
Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени съответните намаления под формата на корекции с оглед на различията, които влияят върху цените и тяхната сравнимост. Бяха направени целесъобразните корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Корекции бяха осъществени за морско навло и застраховка, обработка на товари, товарене и свързани разходи, разходи за инспекции, комисионни и банкови такси.
(47)
При наличие на физически разлики между въпросния продукт, продаван на вътрешния пазар от страна на дружествата в страната аналог, и разглеждания продукт, продаван за износ в Общността, беше направена корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Тази корекция съответства на разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика.
6. Дъмпингови маржове
(48)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Общността без платено мито.
(49)
Бяха установени индивидуални дъмпингови маржове за съдействащите производители износители, на които бе предоставено ИТ, на базата на сравнение на среднопретеглена нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(50)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставен статут за ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност на включените в представителната извадка четири дружества.
(51)
Предвид това, че равнището на съдействие в разследването бе счетено за ниско, тъй като съдействащите дружества съставляваха около 40 % от целия внос от КНР през ПР, за несъдействащите дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, използвайки най-високия марж, установен за представителните видове на един съдействащ производител, на който не е предоставен статут нито за ТДПИ, нито ИТ.
(52)
На тази база временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Други съдействащи дружества
35 %
Други дружества
51 %
Г. ВРЕДА
1. Продукция на Общността и производство на Общността
(53)
В рамките на Общността сходният продукт е произвеждан от двайсет и трима производители. Поради тази причина количеството произведени стоки от тези двайсет и трима производители от Общността се счита, че съставлява продукцията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(54)
От тези двайсет и трима производители общо петнайсет, повечето от които са членове на сдружението жалбоподател (ESTA), изявиха желание за съдействие в процедурата в рамките на срока, посочен в известието за образуване на процедурата, и сътрудничиха при разследването. Беше установено, че тези петнайсет производители съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общата продукция на Общността на сходния продукт. Поради тази причина петнайсетте съдействащи производители съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5 параграф 4 от основния регламент и са наричани по-долу „производството на Общността“. Останалите производители от Общността са наричани по-долу „другите производители от Общността“. Тези други производители от Общността не подкрепяха активно жалбата, но и не изказаха възражения по нея.
(55)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, бе съставена представителна извадка от петима производители, съставляващи 62 % от общата продукция на Общността. Тъй като тези производители са групи от дружества, представителната извадка бе съставена от общо 9 отделни дружества.
2. Потребление в Общността
(56)
Потреблението в Общността бе установено на базата на обема на продажбите за ЕС на производството на Общността, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Общността, а що се касае до другите производители от Общността - на базата на направените от жалбоподателя оценки.
(57)
Пазарът на Общността за разглеждания продукт и сходния продукт се увеличаваше устойчиво между 2005 г. и ПР и увеличението достигна стойност от приблизително 24 %. Най-значителното нарастване бе между 2006 и 2007 г., когато потреблението се увеличи със 17 процентни пункта.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Общо потребление в ЕО (в тонове)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Индекс (2005 г. = 100)
100
106
123
124
(58)
В това отношение е важно да се отбележи, че пазарът на Общността за разглеждания продукт се разделя на следните основни сегменти: машиностроене и строителство (около 60 %), производство на енергия (около 10 %), OCTG (около 8 %) и тръбопроводи (около 8 %). Поради тази причина разглежданият продукт се използва основно в машиностроенето и строителството, които отбелязаха много бърз растеж през 2007 г.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обем на разглеждания внос
(59)
Обемът на вноса от КНР в Общността на разглеждания продукт отбеляза огромно увеличение през разглеждания период. Вносът в ЕС се увеличи с повече от 20 пъти от 2005 г.
Внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
От КНР (в тонове)
26 396
136 850
470 413
542 840
Индекс (2005 г. = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
При разбивката на вноса от КНР по различните пазарни сегменти се забелязва, че вносът от КНР е особено голям в машиностроенето и строителството (около 65 %) и тръбопроводите (около 15 %), докато OCTG и производството на енергия съставляват по-малко от 5 %.
б) Пазарен дял на разглеждания внос
(61)
Пазарният дял на вноса от КНР се установи на 1 % през 2005 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с почти 16 процентни пункта, през разглеждания период, и по-конкретно той нарасна с 4 процентни пункта между 2005 и 2006 г., с още 10 - между 2006 и 2007 г., и с 2 процентни пункта през ПР, през който пазарният дял на вноса от КНР бе 17,1 %.
Пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
КНР
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Същевременно вносът от КНР не е равномерно разпределен в рамките на отделните сегменти, които съставят пазара на Общността. През ПР вносът от КНР притежаваше пазарен дял от около 38 % в сегмента на тръбопроводите, 19 % в машиностроенето и строителството, 9 % в OCTG и около 7 % в сегмента на производството на енергия.
в) Цени
i) Динамика на цените
(63)
От 2005 до 2007 г. средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР намаля рязко с 9 %, след което се увеличи с 2 процентни пункта от 2007 г. до ПР. Като цяло средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР намаля със 7 % между 2005 г. и ПР.
Единични цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
КНР (EUR/тон)
766,48
699,90
699,10
715,09
Индекс (2005 г. = 100)
100
91
91
93
ii) Подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по модели между продажните цени на производителите износители от КНР и продажните цени на производството на Общността в рамките на ЕО. За тази цел бяха сравнени цените на производството на Общността към несвързани клиенти с тези на съдействащите производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
За изчисляването на подбиването на цените бе използвана информацията от всички включени в представителната извадка съдействащи производители от Общността, които предоставиха пълни и проверими данни за ПР. При сравнението се установи, че през ПР среднопретегленият марж на подбиването на цените, изразен като процент от продажните цени на производството на Общността, е бил 24 %.
4. Състояние на производството на Общността
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички релевантни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на производството на Общността. Представените по-долу данни се отнасят за цялото производство на Общността по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка дружества - по отношение на всички останали показатели. Данните във връзка с трите включени в представителната извадка дружества бяха изключени, тъй като: i) едно дружество бе част от голяма група с дейност в областта на черната металургия до преобразуването ѝ чрез отделяне през май 2007 г., което означава че данните преди това събитие и след това не са съпоставими; ii) друго дружество не предостави достатъчно подробни данни; и iii) едно дружество не бе в състояние да предостави действителните данни за 2008 г. и прогнози за 2009 г. С оглед на наличието на съпоставими данни за анализа на показателите за вредата и опасността от причиняване на вреда третото дружество трябваше да бъде изключено при анализа на показателите за вредата. Същевременно предвид относително ниската тежест на тези три дружества в представителната извадка това изключване по никакъв начин не оказа въздействие върху общото състояние, което очертават показателите.
а) Продукция
(67)
От равнище от около 2 000 000 тона през 2005 г. продукцията на включените в представителната извадка производители достигна до своя връх през 2007 г., а именно повече от 2 200 000 тона, което се дължеше на увеличеното търсене, както е посочено в съображение 57 по-горе, преди да отбележи спад през ПР. Като цяло продукцията се увеличи през разглеждания период със 7 % до около 2 150 000 тона през ПР.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Продукция (в тонове)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Индекс (2005 г. = 100)
100
109
109
107
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет беше установен на базата на номиналния капацитет на производствените единици, притежавани от включените в представителната извадка производители, като се отчитаха прекъсванията на производството и фактът, че в някои случаи една част от капацитета е била използвана за производството на други продукти в рамките на същите производствени линии.
(69)
През разглеждания период производственият капацитет на включените в представителната извадка производители остана стабилен на нива от около 2 400 000 тона.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Производствен капацитет (в тонове)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Индекс (2005 г. = 100)
100
101
100
98
Използване на капацитета
83 %
89 %
90 %
90 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
110
109
(70)
През 2005 г. равнището на използване на капацитета бе 83 % и се увеличи до около 90 % за останалата част от разглеждания период. Това отразява измененията в обема на продукцията, както е посочено в съображение 67 по-горе. Като цяло равнището на използване на капацитета се измени само със 7 процентни пункта, т.е. наблюдава се леко увеличение в сравнение със значителното нарастване на потреблението, както е описано в съображение 57 по-горе.
(71)
Важно е обаче да се отбележи, че поради високото равнище на потребление включените в представителната извадка производители са осъществявали дейност при високи нива на производствения капацитет. Възможността да се достигнат високи нива на използване на капацитета се счита за важен елемент, за да бъдат постигнати удовлетворителни равнища на рентабилност за сходния продукт. Например ситуацията през разглеждания период ясно се различава от ситуацията между 2002 и 2004 г., когато поради натиска, оказван от дъмпинговия внос с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, използването на капацитета на производството на Общността бе едва около 66-75 % и производството на Общността претърпя загуби от между 5 и 10 %.
в) Запаси
(72)
Равнището на запасите в края на отчетния период на включените в представителната извадка производители се увеличи с 16 % през 2006 г., след което отбеляза лек спад с 3 процентни пункта през 2007 г. и загуби още един процентен пункт през ПР. Следва да се отбележи, че по-голямата част от продукцията е произведена по поръчки. Поради тази причина се счита, че релевантността на този показател в анализа на вредата е ограничен.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Запаси в края на отчетния период (в тонове)
142 303
165 070
160 668
159 924
Индекс (2005 г. = 100)
100
116
113
112
г) Обем на продажбите
(73)
През ПР обемът на извършените продажби от производството на Общността на собствената му продукция към несвързани клиенти на пазара на Общността беше около 2 000 000 тона, което е увеличение от 14 % в сравнение с равнището през 2005 г. Това увеличение може да се дължи на значителното увеличение на потреблението (описано в съображение 56 по-горе), положителните последици от което обаче бяха само частично отразени в увеличеното равнище на продажбите на производството на Общността.
Производство на Общността
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Продажби на ЕО (в тонове)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
117
114
(74)
Следва да се отбележи, че вносът от КНР и продажбите на производството на Общността са в конкуренция основно в три пазарни сегмента: машиностроене, строителство и тръбопроводи. 65 % от продажбите на производството на Общността и около 80 % от вноса от КНР са предназначени за тези три пазарни сегмента.
д) Пазарен дял
(75)
През разглеждания период производството на Общността загуби 5 процентни пункта от пазарния дял, който отбеляза спад от 69 % през 2005 г. на 64 % през ПР. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че независимо от значително увеличение на потреблението, производството на Общността беше в състояние единствено частично да се възползва от него поради голямото увеличение на вноса от КНР. Необходимо е да се припомни, че пазарният дял на вноса от КНР се увеличи от 1 % до 17,1 % през същия период (вж. съображение 61 по-горе).
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Пазарен дял на производството на Общността
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
102
95
92
е) Ръст
(76)
Между 2005 г. и ПР, докато потреблението в Общността се повиши с 24 %, обемът на продажбите на производството на Общността на общностния пазар се увеличи само с 14 %, като по този начин неговият пазарен дял отбеляза спад с 5 процентни пункта. От друга страна, обемът на вноса от КНР се увеличи повече от 20 пъти и неговият пазарен дял нарасна с 16 процентни пункта през същия период. Поради тази причина се прави заключението, че въпреки растежа в определена степен на производството на Общността, то със сигурност не съумя да се възползва напълно от чувствителното увеличение на търсенето на пазара, като едновременно с това ситуацията донесе много повече ползи за вноса от КНР.
ж) Заетост
(77)
Равнището на заетостта на включените в представителната извадка производители се увеличаваше устойчиво между 2005 и 2007 г. и този ръст достигна стойност от 6 %, след което отбеляза спад с 6 процентни пункта между 2007 г. и ПР. Като цяло равнището на заетостта на включените в представителната извадка производители остана стабилно между 2005 г. и ПР (на равнище от около 9 100 лица). Това показва, че включените в представителната извадка производители са увеличили своята ефикасност, като в същото време обемът на продукцията е намалял със 7 % (вж. съображение 67 по-горе).
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Заетост (брой лица)
9 119
9 444
9 644
9 151
Индекс (2005 г. = 100)
100
104
106
100
з) Производителност
(78)
Производителността на работната сила на включените в представителната извадка производители, измерена като количество произведени стоки (в тонове) на едно лице за година, се увеличаваше устойчиво през разглеждания период и достигна през ПР до равнище със 7 % по-високо, отколкото през 2005 г. Това съответства на факта, че равнището на заетостта остана стабилно през разглеждания период, като в същото време продукцията нарасна със 7 %.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Производителност (в тонове на заето лице)
369
387
386
395
Индекс (2005 г. = 100)
100
105
105
107
и) Заплати
(79)
Средната заплата на заето лице се увеличи със 7 % между 2005 и 2006 г., с още 8 процентни пункта между 2006 и 2007 г. и остана почти стабилна между 2007 г. и ПР. Като цяло средната заплата на заето лице отбеляза ръст от 16 % през разглеждания период. Увеличението на средните разходи за заплати се дължи отчасти на факта, че съкращението на работни места за тези производители от Общността, при които средните заплати са били относително ниски, е компенсирано от ръста на броя на персонала за производителите от Общността, при които средните заплати са били сравнително високи. Тъй като средното увеличение на заплатите беше частично компенсирано от значителен ръст на производителността, общото въздействие по отношение на разходите за труд не беше особено значително.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Годишни разходи за труд на едно лице (в евро)
46 527
49 968
53 704
54 030
Индекс (2005 г. = 100)
100
107
115
116
й) Фактори с въздействие върху продажните цени
(80)
Продажните цени на включените в представителната извадка производители се увеличиха значително (с 21 %) между 2005 и 2007 г. и останаха стабилни през ПР. Увеличението на продажните цени едновременно с ръста на обема на продажбите се обяснява с факта, че и разходите са се увеличили през същия период. Производителите от Общността успяха да отразят това увеличение на разходите в своите продажни цени към клиентите. Поради тази причина едва през ПР увеличаващият се натиск от страна на продуктите от КНР започна да предизвиква първите ясни последици върху продажните цени, когато цените на производството на Общността останаха стабилни въпреки увеличението на разходите от 4 процентни пункта.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Единична цена на пазара на ЕО (EUR/тон)
983
1 047
1 188
1 192
Индекс (2005 г. = 100)
100
106
121
121
(81)
Както е видно от таблицата по-долу, увеличението на разходите основно се дължеше на ръст на цените на суровините. Производството на Общността показа голяма ефикасност по отношение на задържането на увеличението на разходите за труд и другите общи разходи. Въпреки това увеличението на цените на суровините можеше единствено да бъде компенсирано със съответстващо увеличение на продажните цени и това ставаше все по-трудно през разглеждания период.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Общо разходи на тон
863
863
974
1 007
Индекс (2005 г. = 100)
100
100
113
117
Разходи за суровини
498
532
603
622
Индекс (2005 г. = 100)
100
107
121
125
к) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(82)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт на включените в представителната извадка производители, изразена като процент от нетните продажби, отбеляза увеличение от 12,1 % (през 2005 г.) на 17,9 % (през 2007 г.), след което намаля на 15,4 % през ПР. Така рентабилността се увеличи с 3 процентни пункта между 2005 г. и ПР.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Рентабилност на продажбите на ЕО на несвързани клиенти (% от нетните продажби)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
143
147
127
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
181
168
110
(83)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии следва тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се увеличи от равнище от 47 % през 2005 г. на 85 % през 2006 г. През 2007 г. отбеляза спад на 79 % и последващо намаление на 52 % през ПР. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите се увеличи с 4,6 процентни пункта през разглеждания период.
л) Парични потоци и способност за привличане на капитал
(84)
През 2005 г. нетните парични потоци от обичайната дейност бяха почти 367 млн. евро. През 2006 г. те се увеличиха до около 684 млн. евро, достигайки до 1 млрд. евро през 2007 г., преди да отбележат спад до около 630 млн. евро през ПР. Липсваха индикации за затруднения от страна на производството на Общността при привличането на капитали.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Парични потоци (в евро)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Индекс (2005 г. = 100)
100
186
282
173
м) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка производители в производството на сходния продукт отбелязаха увеличение с 83 % между 2005 и 2006 г., след което с още 94 процентни пункта между 2006 и 2007 г. и след това (през ПР) те се увеличиха единствено незначително. Като цяло инвестициите се увеличиха с около 185 % между 2005 г. и ПР. Тези инвестиции на производството на Общността бяха насочени към следните основни цели: подобряване на качеството на продуктите, увеличаване на ефикасността на обектите, разработване на нови продукти и процеси, подобряване на промишлената безопасност и опазването на околната среда. Те не доведоха до увеличение на производствения капацитет.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Нетни инвестиции (в евро)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Индекс (2005 г. = 100)
100
183
277
285
(86)
Счита се, че производството на Общността е насочило много значителен обем от ресурсите си към инвестиции през разглеждания период. Това следва да бъде разглеждано в контекста на много ниското равнище на инвестициите, което е било възможно през предходните години, когато нивата на рентабилност на производството на Общността са били изключително ниски или дори негативни. Поради големите времеви рамки на периода, в който производството на Общността е понасяло отрицателното въздействие и от дъмпинговия внос с произход от Хърватия, Русия и Украйна и през който инвестициите е трябвало значително да бъдат намалени (4), не е било възможно да се достигне до необходимото равнище на инвестиции. Поради тази причина увеличението на равнището на печалба през разглеждания период бе от основно значение, за да позволи на производството на Общността да направи тези инвестиции, които са били отлагани дълго време. Не са извършени инвестиции с цел увеличаване на производствения капацитет поради нарастващите опасения относно възможността за печалба от увеличеното търсене, породени от устойчивото разрастване на вноса от КНР.
н) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предходен дъмпинг
(87)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от засегнатата държава, може да се смята за значително въздействието на действителните дъмпингови маржове върху производството на Общността в условията на свиващо се търсене. Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да бъде неутрализиран причиняващият вреда дъмпингов внос от няколко други страни. Добрите финансови резултати, които постигна производството на Общността през разглеждания период, със сигурност му дадоха възможност да се възстанови в известна степен от предходния дъмпинг. Същевременно бе установено, че производството на Общността не е могло да се възползва в пълна степен от изключителното разрастване на пазара, наблюдавано през периода на анализа (вж. съображение 75 по-горе), тъй като пазарните дялове, които преди това са били заети от вноса, предмет на антидъмпингови мерки, се заеха от вноса на ниски цени от КНР, който също в известна степен е довел до загуба на пазарни дялове от страна на производството на Общността. Това развитие със сигурност имаше последици по отношение на ограничаване на пълното възстановяване на производството на Общността и по отношение на инвестициите и разширяването на производствения капацитет с оглед да се отговори на разрастването на пазара (вж. съображение 86 по-горе). Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на производството на Общността от предходния дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че производството на Общността е останало уязвимо от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Общността.
5. Заключение относно вредата
(88)
Проверените данни показват определени аспекти за причиняване на вреда. В действителност в контекста на сериозен ръст на пазара (+ 24 %) производството на Общността бе в състояние да отбележи единствено частично увеличение на продажбите си на общностния пазар (+ 14 %), което доведе до намаление на неговия пазарен дял (от 69 % до 64 %). В такава обстановка обаче производството на Общността съумя да запази достатъчно високо равнище на използване на капацитета и цени, така че неговата рентабилност остана на добри нива (около 15 % през ПР). В заключение може да се счита, че която и да е вреда, понесена от производството на Общността, е била ограничена и не е довела до значителни икономически затруднения.
(89)
Предвид гореизложеното се прави заключението, че през ПР производството на Общността не е понесло значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.Следва също така да се подчертае обаче, че производството на Общността е излизало от период, в който е понасяло вредата от дъмпинг, довел до приемането на антидъмпингови мерки през 2006 г. Ако производството на Общността успя в известна степен да се възстанови от предходната ситуация на понасяне на вреда, то това бе основно благодарение на значителното разрастване на пазара между 2005 г. и ПР. Въпреки че приемането на антидъмпинговите мерки през юни 2006 г. премахна причиняващите вреда последици от дъмпинга от няколко страни, то през ПР на пазара на Общността бе налице значителен дял на дъмпингови продукти, продавани на много ниски цени (внос от КНР). Ако пазарната обстановка се измени и разрастването на пазара, наблюдавано през разглеждания период, се преустанови и се промени предходната тенденция на растеж, то производството на Общността би било напълно изложено на възможните причиняващи вреда последици от този дъмпингов внос. Поради тази причина се прави заключението, че въпреки че производството на Общността не е понесло значителна вреда през ПР, то е било уязвимо в края на този период.
Д. ОПАСНОСТ ОТ ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
1. Вероятно развитие на потреблението в Общността, вноса от засегнатата държава и състоянието на производството на Общността след периода на разследване
(90)
За да бъде преценено дали производството на Общността е било изложено на опасност от понасяне на вреда, някои от установените аспекти за разглеждания период и ПР трябваше да бъдат допълнително анализирани. Този допълнителен анализ бе проведен на базата на данните, събрани във връзка с основните показатели за вредата за 2008 и 2009 г. За тази цел бе поискана информация от включените в представителната извадка дружества, които да я попълнят в своите отговори на въпросника, статистическата информация бе актуализирана и бяха анализирани други предоставени от страните факти. На тази база бе установено, както следва:
1.1. Потребление в Общността
(91)
Очаква се потреблението в Общността, което нарастваше до ПР, да намалее значително, най-малко с 30 % между края на ПР и 2009 г. Тази прогноза се базира на наличната обществена информация, подкрепена също така от предоставените от жалбоподателя данни и прогнозите на включените в представителната извадка производители от Общността.
(92)
Наред с това жалбоподателят предостави данни по пазарни сегменти, които подкрепят прогнозата за значително намаление във всички сектори, с изключение на OCTG, за който се счита, че е по-малко засегнат от иначе силния общ спад на търсенето.
1.2. Внос от КНР и засегнат пазарен дял
(93)
Дъмпинговият внос от КНР продължи да се увеличава значително до края на ПР. Тенденцията към увеличение на годишна база на този внос се потвърждава най-малко до края на 2008 г. Предвид свиването на потреблението от последните месеци на 2008 г. се очаква пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР да се увеличава също така през 2009 г.
(94)
Прогнозира се, че вносът от КНР ще остане основно в сегмента машиностроене и строителство, както и в сегмента на тръбопроводите, както бе посочено в съображение 60 по-горе.
(95)
Дори и ако в резултат от намаляващото търсене на пазара общият обем на вноса намалява, което обаче не се очаква да бъде в значителен размер, вносът от КНР ще увеличава пропорционално своя пазарен дял в тези сегменти, в които той е бил традиционно значителен. Вероятно е вносът на ниски цени да привлича дори още повече клиенти в рамките на пазар, в който стопанските субекти се стремят към все по-голямо съкращение на разходите.
(96)
Вследствие на това се прогнозира, че изчисленият пазарен дял на вноса от КНР ще се увеличава. В зависимост от динамиката на потреблението пазарният дял на вноса от КНР би могъл дори да се увеличи с няколко процентни пункта между 2008 и 2009 г. предвид настъпателната политика на разрастване на пазара, която бе наблюдавана през последните години (вж. съображение 61 по-горе и съображения 114 и 115 по-долу).
(97)
Относно цените на вноса на разглеждания продукт сдружението на износителите от КНР („CISA“) изтъкна, че тези цени са се увеличили значително след ПР.
(98)
Потвърждава се, че от данните на ЕВРОСТАТ се установява такова увеличение след ПР. В това отношение трябва да се отбележи, че то в някои случаи е значително (до 33-43 %). Разследването обаче сочи, че това увеличение отразява общото увеличение на цените на определени суровини (стомана, железен скрап и необработени чугуни) и на енергийните разходи, което се наблюдаваше в световен мащаб между април и октомври 2008 г., и че това увеличение не е ограничило подбиването на цените, което очевидно остава значително.
1.3. Продукция, производствен капацитет и използване на капацитета на производството на Общността
(99)
Прогнозира се, че производството на Общността ще намалее с между 20 и 35 процентни пункта между ПР и 2009 г., като тази тенденция бе потвърдена от прогнозите, представени от включените в представителната извадка дружества. От анализа на тези прогнози може да се заключи, че общото намаление на продукцията също отразява факта, че в контекста на общ спад на потреблението търсенето на определени видове на продукта е отбелязало намаление, което е по-малко от търсенето на други видове на продукта, така че се прогнозира промяна в продуктовия микс.
(100)
От информацията, предоставена от включените в представителната извадка дружества, изглежда, че се прогнозира производственият капацитет да остане стабилен през 2009 г., като едновременно с това се очаква използването на капацитета да отбележи рязък спад до равнище около 70 % през същата година. Това съответства на резкия спад на потреблението, както е посочено в съображение 91. При проверките на място вече бе установено следното: i) намаляване на смените (най-често от 18 на 15 на седмица); ii) увеличаване на броя на уволнените служители и временните съкращения, и iii) увеличени периоди на затваряне на обектите по време на официални празници. Необходимо е да се припомни, че при минали разследвания вече е установено, че не е вероятно производството на Общността да осъществява дейност по устойчив начин при равнище на използване на капацитета, което е по-малко от 75 % (вж. съображение 71).
1.4. Продажби на производството на Общността на общностния пазар (обем и цени)
(101)
Прогнозира се, че продажбите на производството на Общността на пазара на ЕО ще отбележат значителен спад поради същите причини, които бяха посочени в съображение 99 по-горе, най-малко в размер, съответстващ на свиването на потреблението, като е вероятно той да бъде дори и по-значителен според прогнозите на включените в представителната извадка производители.
(102)
Тъй като се прогнозира, че производството на Общността ще загуби още пазарен дял в рамките на ЕО поради дъмпинговия внос от КНР, то ще бъде принудено да разчита в по-голяма степен на експортните пазари. Включените в представителната извадка дружества отчетоха спад на продажбите в Общността, който е по-висок, отколкото намалението на общата продукция, тъй като продукцията за износ ще остане по-скоро стабилна в сравнение с производството на стоки, предназначени за пазара на Общността. Причината за това е фактът, че експортната дейност на производството на Общността е съсредоточена в сегментите на OCTG (35 %), тръбопроводите (25 %) и производството на енергия (13 %), докато тръбите за строителството и машиностроенето съставляват едва 16 % от износа на производството на Общността (в сравнение с 60-те % за продажбите на такива продукти на пазара на ЕО, вж. съображение 73 по-горе).
(103)
Производството на Общността предостави информация, според която обемът на продажбите вече е намалял и/или се прогнозира значителен спад, а именно в определени пазарни сегменти, в които присъствието на стоки от КНР се налага във все по-голяма степен (например машиностроене и строителство и тръбопроводи).
(104)
По отношение на продажните цени се прогнозира от страна на включените в представителната извадка производители, че те ще останат стабилни, що се отнася до средните стойности спрямо цените през ПР.
(105)
Динамиката на продажните цени обаче няма да е напълно представителна за действителния спад на цените, който се очаква да се наблюдава по отношение на продуктите. Причината за това е, че поради натиска на цените на вноса от КНР производството на Общността полага усилия да премине към произвеждане на тръби от по-висок клас. Вследствие на това делът на продуктите от по-нисък клас в общите продажби на производството на Общността ще отбележи спад, значително по-голям от средния спад на общите продажби, като поради тази причина тежестта на продуктите с по-висока продажна цена ще бъде пропорционално по-голяма. Това е причината, поради която се прогнозира, че средният спад на цените ще бъде по-ограничен, отколкото намалението на цените, което ще понесат продуктите, които са в по-пряка конкуренция с дъмпинговия внос от КНР.
(106)
Затова бе събрана информация от производството на Общността във връзка с динамиката на цените на известен брой представителни видове на продукта, за които бе установено, че са в пряка конкуренция с дъмпинговия внос от КНР през ПР. На базата на този анализ бе установено, че цените на важните видове на продукта, които са били внасяни в значителни количества от КНР през ПР, са отбелязали увеличение през втората половина на 2008 г., за да бъде отразено в известна степен увеличението на разходите, което бе посочено в съображение 98 по-горе.
1.5. Цени/разходи на производството на Общността
(107)
Бе формулирано искане пред включените в представителната извадка дружества да предоставят данни във връзка с прогнозираната динамика на техните разходи за разглеждания продукт, както и във връзка с основните разходи.
(108)
От предоставените данни е видно вероятно общо увеличение на разходите. Това се дължи на два основни фактора. На първо място се очаква спадът в работната сила, причинен от по-ниския обем продукция и равнище на използване на капацитета, да не доведе до съответстващо намаление на разходите за труд поради използването на временните съкращения и намаленото работно време, които биха могли да увеличат средните разходи за труд. На второ място промяната в продуктовия микс в посока на продукти с по-висока стойност (въпреки че не е задължително да са с по-висока рентабилност) означава, че също и средните разходи (включително и разходите за суровини) ще се увеличат. Наред с това очевидният спад на ефикасността поради намаления обем и неоптималното използване на капацитета ще доведат до пропорционално увеличение на постоянните разходи.
1.6. Пазарен дял на производството на Общността
(109)
Прогнозира се, че пазарният дял на производството на Общността ще намалее с няколко процентни пункта между ПР и 2009 г. поради увеличения натиск от страна на дъмпинговия внос от КНР (вж. съображения 93 и 101 по-горе) в контекста на силно свиващ се европейски пазар.
1.7. Рентабилност на производството на Общността
(110)
Според данните, предоставени от производителите от Общността, рентабилността на производството на Общността е отбелязала лек спад с 0,5 процентни пункта между ПР и 2008 г. Същевременно се съобщава, че рентабилността е спаднала значително до края на 2008 г. и се прогнозира още по-сериозно намаление до около 2 % за 2009 г.
(111)
Необходимо е да се припомни, че за минали периоди вече бе установена особено ниска рентабилност на производството на Общността при равнище на използване на капацитета под 75 %. Това бе установено за случая през периода, обхванат от приключеното с Регламент (ЕО) № 954/2006 на Съвета (5) разследване и по време на който използването на капацитета е отбелязало значителен спад поради натиска на дъмпинговия внос и от Хърватия, Русия и Украйна.
1.8. Заключение относно вероятното развитие на потреблението в Общността, вноса от засегнатата държава и състоянието на производството на Общността след периода на разследване
(112)
Извършеният по-горе анализ във връзка с вероятното развитие на потреблението, вноса на дъмпингови продукти от КНР и основните показатели за вредата за периода между ПР и 2009 г. (вж. съображения 90-111) показва значително влошаване на икономическото състояние на производството на Общността, което вече се наблюдава и се прогнозира, че ще продължи, дори ще се усложни още повече в близкото бъдеще. Това е ясно от очевидното намаление на продукцията, обема на продажбите на ЕО, пазарните дялове и рентабилността (около -13 процентни пункта). Настоящата оценка бе направена на базата на данните, които са свързани с прогнозите, подкрепени от достатъчно подробни факти. По-конкретно тенденциите за периода след ПР и до края на 2008 г. можаха до голяма степен вече да бъдат проверени в хода на осъществените проверки на място. Допълнителни факти (особено във връзка със спада на продажните цени и обема и за 2009 г.) бяха предоставени в хода на разследването. Дори ако при прогнозите по принцип няма гаранции, че посочените тенденции ще се реализират точно според предварителните очаквания, в случая може да се счита, че е много вероятно прогнозите да се изпълнят. Поради тази причина се прави заключението, че производството на Общността е изправено пред ситуация на значителна вреда още през първите месеци на 2009 г.
2. Опасност от причиняване на вреда
(113)
В съответствие с член 3, параграф 9 от основния регламент бе проучено кои факти, ако има такива, биха довели до ситуация, при която дъмпинговият внос би причинил вреда на производството на Общността. В това отношение бе обърнато специално внимание на: i) динамиката на дъмпинговия внос; ii) наличието на неоползотворен капацитет на износителите; iii) равнището на цените на вноса от КНР, и iv) равнището на складовите наличности.
2.1. Динамика на обема на дъмпинговия внос
(114)
Вносът от КНР отбеляза огромно увеличение от 26 000 тона на 543 000 тона между 2005 г. и ПР, както е посочено в съображение 59 по-горе. Този внос последователно се налагаше на много по-ниски цени, което значително подби предлаганите на пазара на Общността цени от страна на други източници за снабдяване. Значителното увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос (вж. съображение 61 по-горе) потвърждава, че динамиката на този внос не е била следствие от нарастване на търсенето. Обратно, изглежда, че тази динамика се е дължала до голяма степен на стратегия за изместване от пазара на дъмпинговия внос от други източници (вж. съображение 141 по-долу), като целта е била масирано навлизане на нов пазар. Увеличението на цените на вноса, наблюдавано през втората половина на 2008 г., се дължеше изцяло на значително нарастване на разходите за суровини, което се изрази в увеличение в световен мащаб на разходите за безшевни тръби и не съответства на каквото и да е намерение за намаляване на ценовата разлика с цените на другите доставчици на пазара на ЕО.
(115)
На тази база се счита, че не може да бъде установена пряка връзка между динамиката на потреблението и равнището на дъмпинговия внос. Вместо това се счита, че увеличението на дъмпинговия внос между 2005 г. и ПР е щяло да се осъществи при всяко положение, дори и в ситуация на стабилно потребление, като единствената разлика би била по-голямото въздействие върху пазарните дялове на другите доставчици. Не може да се изключи, че дъмпинговият внос вече щеше да е оказал значителна вреда на производството на Общността през разглеждания период, ако потреблението не беше нараснало с темпа, който се наблюдаваше в действителност. Поради тази причина се счита, че тенденцията към спад на общото състояние на пазара на Общността не би имала никакво значимо въздействие върху динамиката на обема на дъмпинговия внос. Най-вероятно настъпателната стратегия за навлизане на пазара на Общността през разглеждания период ще продължи, като общата цел ще бъде заемане на пазарни дялове за сметка на други стопански субекти с дъмпингов внос на ниски цени.
(116)
Най-скорошните налични данни по отношение на цялата 2008 г. показват, че вносът е 507 589 тона, т.е. по-висок от този за 2007 г., но малко по-малък от този през ПР. Наред с това данните за последните два месеца на 2008 г. сочат, че вносът дори се е увеличил в сравнение със същия период на предходната година (84 000 тона през 2008 г. спрямо 79 000 тона през 2007 г.) независимо от факта, че при разследването се установиха ясни признаци за спад на търсенето, което вече се наблюдаваше през ноември 2008 г. на пазара на Общността. Може да се направи заключението, че според най-скорошната налична информация обемът на вноса от КНР може да се счита най-малко за стабилен. В това отношение трябва да се отбележи, че дори в случай че динамиката на дъмпинговия внос покаже в краткосрочен план различна тенденция в сравнение с минали периоди, т.е. вносът остане стабилен или започне да намалява, то тази информация винаги трябва да бъде разглеждана и анализирана в контекста на динамиката на потреблението. Казано по друг начин, констатациите относно този фактор не следва да се базират само на наблюдение на динамиката на дъмпинговия внос в абсолютни стойности, но и да се отчита пазарната среда, в която се наблюдава динамиката, и дали те може да са довели до увеличение или намаление на пазарния дял на този дъмпингов внос. От наличната информация е видно, че не само дъмпинговият внос е показал значително увеличение на пазарните си дялове през разглеждания период, но и че не са се наблюдавали признаци за преустановяване или изменение на тази тенденция в период, по времето на който търсенето вече е започнало да се свива. Вследствие на това се очаква пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР да се увеличава (вж. съображение 96 по-горе). Поради гореизложеното се прави заключението, че предвид очаквания съществен спад на потреблението натискът от този дъмпингов внос на пазара на Общността вероятно ще се увеличи значително.
2.2. Наличие на неоползотворен капацитет на износителите
(117)
При анализа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители износители, се установи, че е било прогнозирано в тези дружества да се извърши увеличение на капацитета от най-малко 740 000 тона през 2008 г. Освен това производството на Общността изтъкна, че две включени в представителната извадка дружества са планирали строителството на заводи за безшевни тръби, чийто капацитет да достигне до 500 000 тона до средата на 2009 г. Проверката на прогнозираното увеличение на капацитета може, разбира се, да бъде извършена единствено ако то е налице и поради тази причина е трудно да се оцени бъдещото наличие на неоползотворен капацитет, който съществува в КНР. Дори само при разглеждане на отговорите на включените в представителната извадка износители от КНР може обаче да се направи заключението, че от гледна точка на факта, че общото потребление в Общността е било изчислено на 3 300 000 тона през ПР, е налице значителен производствен капацитет в КНР. В допълнение жалбоподателят предостави надеждни данни относно това, че два нови завода за безшевни тръби влизат в експлоатация през януари 2009 г. в КНР. Само тези заводи, с капацитет от около 400 000 тона всеки един от тях, имат възможност да осигуряват доставките за една четвърт от пазара на ЕО.
(118)
Освен това информацията, предоставена от китайското сдружение на производителите (CISA), определя общата продукция в КНР на около 20 млн. тона. Включените в представителната извадка производители от КНР съобщиха, че като средна стойност техният износ е съставлявал 27 % от общите им продажби през ПР, което е увеличение спрямо стойността на същия показател през 2005 г. (17 %). Поради тази причина може да се заключи, че през разглеждания период износителите от КНР са увеличили значително своята експортна дейност, което се изразява в много съществено нарастване на износа им в абсолютни стойности, тъй като общите продажби на включените в представителната извадка производители са отбелязали ръст от повече от 56 % през разглеждания период. Няма индикации, че тази тенденция, представляваща последица от увеличението на продукцията и на експортната дейност, може да се промени в близко бъдеще.
(119)
Процентът на износа от КНР в Общността (като процент от общия износ от КНР) отбеляза значителен ръст през разглеждания период (от 1 % през 2005 г. на 9 % през ПР). Това идва да потвърди, че през разглеждания период вече е настъпвала съществена промяна в експортните дейности и че Общността е придобила значимост в пазарната стратегия като цяло на износителите от КНР. Другите основни пазари са САЩ с 36 % (31 % през 2007 г.), Алжир с 6 % (2 % през 2006 г.) и Южна Корея с 6 % (3 % през 2005 г.). На тази база може да се очаква значителна част от наскоро създадения свръхкапацитет да бъде насочена към пазара на ЕО. Освен това може да се очаква в средносрочен план значително свиване на някои от тези пазари, а именно на пазара на САЩ, така че освободеният от тези пазари капацитет лесно би могъл да се пренасочи към ЕО. Това пренасочване може да не е било осъществено в по-значителна степен до настоящия момент, тъй като според статистиката на КНР и информацията, събрана от включените в представителната извадка производители от КНР, цените на пазара на ЕО досега са били малко по-ниски от тези на останалите пазари. Може да се очаква обаче, че в случай на значително намаление на обема, продаван на другите пазари, лесно ще бъдат пренебрегнати съображенията във връзка с цената, предвид необходимостта от запазване на количеството произведени стоки и използването на капацитета на достатъчно високи равнища. Освен това може да се очаква пазарите като този на Общността, а именно тези пазари, в които се е оказало сравнително лесно и много успешно навлизането на продуктите, да станат предпочитаната цел за едно такова пренасочване.
2.3. Цени на вноса от КНР
(120)
През разглеждания период цените на вноса от КНР бяха значително по-ниски не само от цените на производството на Общността, но и от цените на вноса от другите страни. Това се потвърждава от анализа на подбиването на цените, както е посочено в съображение 65 по-горе и съображение 142 по-долу. Бе установено, че много значителното и системно (т.е. относително хомогенно по видове на продукта) подбиване на цените е осигурило устойчиво разрастване на пазарния дял на дъмпинговия внос през разглеждания период. Поради тази причина през този период беше налице ясна връзка между увеличението на пазарните дялове на дъмпинговия внос и намалението на пазарните дялове на продажбите от другите източници, включително и от производството на Общността, и това предимство можеше да бъде постигнато благодарение на очевидната разлика в продажните цени. Ако това не доведе до значителна вреда за производството на Общността през разглеждания период, то това е единствено поради разрастването на пазара на Общността, което даде достатъчно добра възможност на производството на Общността да запази обема на своята продукция, производствен капацитет, продажби и равнища на рентабилност.
(121)
Няма основание да се счита, че в икономическа среда, характеризираща се със значително свиване на търсенето, би могла да е налице тенденция да се увеличават ниските цени. Обратно, от гледна точка на доставчиците в контекста на свиване на потреблението се очаква ниските цени да запазят нивата си, като целта е заемане на нови пазарни дялове или най-малко запазване и консолидиране на съществуващите пазарни дялове. Едновременно с това тези производители на стоки, включващи разглеждания продукт, които вече купуваха стоки на ниски цени, ще упражняват натиск да запазят тези цени ниски или дори да ги понижат, за да не надхвърлят своите планирани разходи. Производителите, които в миналото са показвали предпочитание към продукти на по-високи цени, ще се опитат да съкратят своите производствени разходи при възможност и поради тази причина ще се насочат към материали на ниски цени, макар да е възможно да се наложи това да е отчасти за сметка на качеството на продукта и на надеждността на доставките например.
(122)
Бе посочено в съображение 98 по-горе, че е установено за цените на вноса от КНР определено увеличение след ПР. Тъй като това увеличение отразява ръст в световен мащаб на цената на някои важни суровини, не може да бъде изключено, че подобно увеличение ще е само временно и че тази тенденция ще се промени веднага щом цената на тези суровини спадне. Освен това тъй като тези суровини са стоки, наблюдаваното увеличение в цените им е било отразено от всички производители в крайната цена на безшевните тръби, доколкото това е било възможно. Също така производството на Общността беше принудено да отрази това увеличение на разходите в своите продажни цени, които поради тази причина отбелязаха ръст. Поради това, тъй като се наблюдаваше увеличение на всички цени на пазара, цените на дъмпинговия внос продължават да бъдат в значителна степен по-ниски от продажните цени на производството на Общността дори и в периода след ПР.
(123)
В заключение може да се каже, че отрицателните последици от много ниските цени на дъмпинговия внос са в два аспекта: i) от една страна е вероятно значителната ценова разлика да причини промяна в посока към дъмпинговия внос, тъй като ползвателите най-вероятно ще закупуват все по-големи количества от стоките, които се продават на ниски цени; ii) от друга страна е вероятно съществуването на такива ниски цени на пазара да бъде използвано от купувачите като средство при договарянето на намаление на цените, предлагани от производителите на Общността и другите източници, като по този начин се стигне до понижение както на обема, така и на цените. И ако тези последици могат да бъдат поставени под съмнение в ситуации, при които ценовите разлики не са съществени, в настоящия случай и предвид установеното много значително подбиване на цените се очаква произтичащата вреда да бъде сериозна.
2.4. Равнище на складовите наличности
(124)
Този фактор не е от особено значение за анализа, тъй като обикновено запасите се държат от търговците, а не от производителите. Въпреки някои твърдения на производството на Общността не можаха да бъдат установени факти за това, че е достигнато равнище на складови наличности, което би могло да окаже значително въздействие върху пазара в близко бъдеще.
2.5. Други аспекти
(125)
Следва също да се подчертае, че за никой от включените в представителната извадка производители от КНР не е установено да отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ, тъй като се счита, че наред с другите причини тези дружества все още осъществяват дейност при наличие на държавна намеса (в действителност всички от тях най-малко не успяха да отговорят на критерий 1 или на критерий 3). В ситуация на икономическа криза в световен мащаб е вероятно правителството на КНР да се опита да окаже по-нататъшно въздействие в подкрепа на тези дружества (или техните доставчици), като по този начин им помогне да запазят ниското ниво на разходите си и да съхранят (дори да увеличат) своето ценово предимство на пазара на ЕО. И на последно място се счита, че износителите от КНР осъществяват дейност в среда, която лесно би могла да им предостави възможности за по-нататъшно запазване на ценовото им предимство, дори и ако другите доставчици на пазара на Общността намалят цените си, за да съкратят разликата с цените на дъмпинговия внос по време на разглеждания период. Дори и в случай че натискът от значителното подбиване на цените от страна на дъмпинговия внос през ПР доведе до намаление на равнището на цените на производството на Общността, не може да бъде изключено по-нататъшно понижение на цените на износителите от КНР, с което ще се цели запазване на наблюдаваната разлика през ПР.
3. Заключение относно опасността от причиняване на вреда
(126)
Необходимо е анализираните в съображения 113-125 фактори за опасността от причиняване на вреда да бъдат разглеждани в контекста на конкретната ситуация на пазара, която се измени след ПР и е вероятно да се запази поне в най-близко бъдеще в рамките на пазара на ЕО. В обстановка на значителен спад на потреблението, който беше посочен в съображение 91 по-горе, вносът от КНР съставлява значителна опасност от причиняване на вреда поради:
i)
рекордното увеличение на обема като абсолютни и относителни стойности в рамките на пазара на Общността, което е израз на стратегия за навлизане на пазара в съчетание с устойчиво развитие след ПР въпреки свиването на търсенето;
ii)
неговия потенциал за бъдещо увеличение в абсолютни и/или относителни стойност поради наличието на значителен неоползотворен производствен капацитет в КНР и вероятното свиване на други пазари, вследствие на което още по-голямо количество продукция би могло да бъде пренасочено към Европа; и
iii)
значителната ценова разлика в сравнение с тази за сходния продукт в Общността или от други страни, която вероятно ще благоприятства насочването към дъмпинговия внос от КНР и ще понижи равнището на цените на пазара на Общността.
Временно се прави заключението, че при липса на мерки дъмпинговият внос от КНР ще доведе до непосредствена значителна вреда за уязвимото производство на Общността, и по-специално до намален обем на продажби, пазарен дял, продукция и рентабилност.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(127)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на производството на Общността или представлява опасност от причиняване на вреда в степен, която позволява определянето ѝ като значителна. Разгледани бяха също известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на производството на Общността или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отнесена към дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(128)
Между 2005 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР се увеличи повече от 20 пъти (от 26 273 на 542 840 тона), а делът му на пазара на Общността се покачи с повече от 16 процентни пункта (от 1 на 17,1 %). Средната цена на този внос намаля между 2005 г. и ПР и остана значително по-ниска от средната цена на всички други източници за снабдяване.
(129)
Както е посочено в съображение 65 по-горе, подбиването на цените от страна на вноса от КНР беше общо 24 % на среднопретеглена база. Следва също така да се подчертае, че за същия период продажните цени на дъмпинговия внос са били значително по-ниски от тези на вноса от който и да е друг източник (вж. съображение 143 по-долу).
(130)
Вносът от КНР не е причинил вреда, която може да бъде считана за значителна през периода от 2005 г. до ПР. Същевременно е налице очевидно съвпадение във времето между значителното увеличение на вноса от КНР и влошаването на ситуацията според някои показатели за вредата, като например намалението на пазарния дял на производството на Общността с 5 процентни пункта в контекста на нарастване на потреблението. Поради тази причина увеличението на дъмпинговия внос доведе до невъзможност за производството на Общността да се възползва в пълна степен от нарастването на търсенето, което се наблюдаваше на пазара на Общността. Следва също да се отбележи в това отношение, че е налице очевидно времево съвпадение между бързото увеличение на пазарния дял на продуктите от КНР и съответстващото значително свиване на пазарните дялове на вноса от Русия и Украйна, който е бил в най-голяма конкуренция с вноса от КНР в ценово отношение.
(131)
Освен това с оглед значителното подбиване на цените на производството на Общността от страна на вноса от КНР се счита, че този дъмпингов внос е упражнил всеобхватен натиск върху цените на пазара на Общността, като се започне от ПР, възпрепятствайки по този начин производството на Общността да увеличи продажните си цени до степен, необходима за запазване на достигнатото равнище на рентабилност.
(132)
Както е посочено в съображение 89 по-горе, независимо от породената от вноса от КНР тенденция на спад на определени показатели за вредата беше направено заключението, че като цяло вредата, понесена от производството на Общността, не е била значителна. Тези констатации обаче трябва да бъдат разглеждани в контекста на проспективния анализ на динамиката на потреблението, вноса и определени показатели за вредата, който бе направен за периода след ПР и бе изложен в съображения 91-112 по-горе.
(133)
Както бе посочено в съображение 93 по-горе, информацията относно най-скорошния период между ПР и декември 2008 г. показва, че обемът на дъмпинговия внос не е намалял през последните два месеца от същата година в сравнение с 2007 г., и то на фона на ясните признаци за вече свиващо се потребление в Общността през ноември и декември 2008 г. Това идва да покаже, че започващото намаляване на потреблението не е имало каквито и да е последици върху обема на вноса, който, напротив, увеличава своя пазарен дял. Няма основания да се счита, че при сходна, дори по-лоша обстановка в краткосрочен план тази тенденция ще промени.
(134)
Същевременно, дори ако дъмпинговият внос отбележи спад до известна степен в абсолютни стойности, неговият пазарен дял ще остане стабилен или ще се увеличи в рамките на пазар, за който прогнозите сочат относително бързо свиване. Накрая, дори ако обемът на вноса от КНР започне да намалява пропорционално повече, отколкото спада на потреблението, се счита, че самото наличие на значителен обем стоки на ниски цени от КНР в контекста на свиващо се потребление следва да се разглежда като причиняващо вреда, тъй като ще упражнява значителен натиск в посока на понижение на общото равнище на цените на пазара. В ситуация на свръхпредлагане и при клиенти, които се опитват да намалят своите производствени разходи, за да запазят конкурентоспособността си, цените на материалите най-вероятно ще започнат да се движат към своето най-ниско равнище (което е китайската цена). Съображенията относно качеството и сигурността на доставките, които на този етап може да са били в полза на производството на Общността, най-вероятно ще играят по-малка роля и производството на Общността ще бъде принудено да намали цените си поради натиска, упражняван върху пазара от продуктите от КНР на ниски цени.
(135)
На последно място се прави заключението, че съществува причинно-следствена връзка между непосредствената опасност от страна на дъмпинговия внос и вредата, която се прогнозира, че ще бъде понесена от производството на Общността, предвид това, че макар производството на Общността да не понесе значителна вреда през разглеждания период, а към края на ПР да беше в уязвимо състояние (вж. съображение 89), всички предпоставки за наличие на вреда изглежда да са изцяло налице след ПР (вж. съображение 112 по-горе) и също така е изпълнено условието за наличие на опасност от причиняване на вреда (както е посочено в съображение 126 по-горе).
3. Въздействие на други фактори
3.1. Импортна и експортна дейност на производството на Общността
(136)
Бе установено, че някои членове на производството на Общността са внасяли ограничено количество от разглеждания продукт и от КНР, и от други страни. Вносът от други страни (изчисляван на по-малко от 2 % от общия внос от КНР) беше осъществен, за да бъдат изпълнени конкретни заявки от страна на клиенти, поръчващи продукти със спецификации, които не се произвеждат от тези производители на Общността, или стоки на изключително ниска цена. Предвид много малкото внесено количество не се счита, че той би могъл да бъде разглеждан като нарушаващ причинно-следствената връзка, която бе установена по-горе.
(137)
Освен това една група производители от Общността е свързана с производител износител от КНР посредством миноритарен дял. Бе установено обаче, че този производител износител от КНР не е извършил експортни продажби в Общността на дружества, свързани с посочения производител от Общността. Поради това бе направено заключението, че този миноритарен дял няма въздействие върху състоянието на производството на Общността, нито пък е вероятно да окаже влияние върху него в бъдеще.
(138)
Една група производители от Общността внесе значителни количества стоманени тръби с произход от Аржентина и Мексико от свързани дружества. Тези продукти бяха в по-голямата си част продукти с висока стойност, като например тръбопроводи и OCTG, и съставляваха по-малко от 10 % от общностната продукция на тази група. Освен това при сравнението по модели се установи, че този внос не е подбивал продажните цени на производството на Общността. Поради тази причина бе направено заключението, че този внос нито е причинил, нито ще причини в бъдеще каквато и да е вреда на производството на Общността.
(139)
Както е видно от таблицата по-долу, през разглеждания период обемът на експортните продажби е останал стабилен. Експортната дейност на производството на Общността беше също така разгледана и може да бъде изключено предположението, че е допринесла за вредата за производството на Общността. Най-напред възможните последици от тази дейност бяха правилно отделени и разгледани при разследването. На второ място, както е посочено в съображение 102 по-горе, се прогнозира, че износът, извършван от производството на Общността, ще остане стабилен в сравнение с намаляващия обем на продукцията и продажбите на пазара на Общността, тъй като износът се съсредоточава в различни пазарни сегменти, както е разяснено в съображение 102 по-горе.
Производство на Общността
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Експортни продажби (в тонове)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Индекс (2005 г. = 100)
100
111
104
100
3.2. Внос от трети страни (Русия и Украйна)
(140)
През разглеждания период вносът и от Русия, и от Украйна отбеляза значителен спад от гледна точка на обема, както е видно от таблицата по-долу. Техният общ пазарен дял се свиваше във все по-голяма степен (от 15,4 % през 2005 г. на 4,4 % през ПР). В същото време средната цена на тези продажби нарасна с 33 %. Важно е да се отбележи, че вносът и от двете страни подлежи на антидъмпингови мерки от 2006 г. (вж. съображение 86 по-горе). Поради тази причина посочените в таблиците по-долу цени не са тези, на които стоките действително са влезнали на пазара на ЕО. Ако приложимото антидъмпингово мито се добави към тези цени, средната цена на вноса от Русия и Украйна се увеличава на 860 EUR/тон през ПР.
(141)
Предвид устойчивата ценова разлика между средната цена, на която влизаха на пазара на ЕО вносът от КНР, от една страна, и вносът от Русия и Украйна, от друга страна, и факта, че вносът от Русия и Украйна беше в открита конкуренция с вноса от КНР, тъй като те бяха с най-близки цени, се прави заключението, че драстичният спад на пазарните дялове на тези две страни се дължи на това, че наложените антидъмпингови мита са направили този внос по-малко конкурентоспособен спрямо дъмпинговия внос от КНР, поради което се е свил и пазарният дял на вноса от Русия и Украйна. Трябва да се отбележи също така, че това свиване вече е било толкова значително, че всяко по-нататъшно разрастване на пазарния дял на вноса от КНР ще бъде за сметка на неговите най-явни конкуренти в ценово отношение, т.е. производството на Общността.
Русия и Украйна
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Обем на вноса (в тонове)
395 926
255 394
172 155
140 910
Индекс (2005 г. = 100)
100
65
43
36
Пазарен дял на вноса
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
613
672
777
814
Индекс (2005 г. = 100)
100
110
127
133
Източник: Евростат.
3.3. Внос от други трети страни
(142)
Вносът от други страни се увеличи значително като обем и пазарни цени между 2005 г. и ПР. Същевременно неговият пазарен дял остана до голяма степен стабилен през периода. От анализа на пазарните цени се установява, че продуктите с произход от тези страни са имали много високи цени в сравнение с продуктите, произвеждани и продавани от производството на Общността, и с дъмпинговия внос от КНР.
Други трети страни
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Аржентина
Обем на вноса (в тонове)
54 082
53 423
60 556
70 804
Индекс (2005 г. = 100)
100
99
112
131
Пазарен дял на вноса
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Япония
Обем на вноса (в тонове)
40 686
61 807
45 719
41 028
Индекс (2005 г. = 100)
100
152
112
101
Пазарен дял на вноса
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Съединени американски щати
Обем на вноса (в тонове)
25 866
18 006
26 875
41 226
Индекс (2005 г. = 100)
100
70
104
159
Пазарен дял на вноса
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Мексико
Обем на вноса (в тонове)
16 211
18 412
30 001
25 771
Индекс (2005 г. = 100)
100
114
185
159
Пазарен дял на вноса
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Всички други страни
Обем на вноса (в тонове)
63 107
64 620
77 647
90 788
Индекс (2005 г. = 100)
100
102
123
144
Пазарен дял на вноса
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Общо други трети страни
Обем на вноса (в тонове)
199 952
216 268
240 798
269 617
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
120
135
Пазарен дял на вноса
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 332
1 911
1 875
1 709
Индекс (2005 г. = 100)
100
143
141
128
Източник: Евростат.
(143)
Като средна стойност цените на вноса от Аржентина и Мексико бяха значително по-високи от средните продажни цени на производството на Общността. Както е разяснено в съображение 138 по-горе, цените от Аржентина и Мексико не са подбивали цените на производството на Общността.
(144)
Също така като средна стойност цените на вноса от Япония и САЩ бяха значително по-високи от средните продажни цени на производството на Общността. Освен това този внос не успя да заеме нови пазарни дялове. Поради тази причина той не се счита за възможен източник на вреда за производството на Общността.
(145)
Вносът от всички други страни е осъществен в обем, който е толкова нисък, че не може да бъде считан за причиняващ каквато и да е вреда. Поради тази причина се прави заключението, че вносът от страни, различни от КНР, не е довел до никаква вреда за производството на Общността и че няма предпоставки да се счита, че той би могъл да допринесе за вреда в близко бъдеще.
3.4. Конкуренция от другите производители от Общността
(146)
Няма основание да се счита, че другите производители от Общността, които не подкрепяха активно жалбата, са били в ситуация, съществено различаваща се от тази на производството на Общността през ПР, или че ще бъдат в различна ситуация в близко бъдеще. Няма факти за това, че поведението на тези производители би могло да бъде причина за вреда за производството на Общността в предвидимо бъдеще.
3.5. Производствени разходи (суровини)
(147)
Както бе посочено в съображение 80 по-горе, производството на Общността отрази увеличението на разходите, което настъпи през разглеждания период, чрез достатъчно увеличение на продажните цени. Затова за периода от 2005 г. до ПР може да се заяви, че производството на Общността е показало способността си при нормални условия да осъществява ефикасно дейност и да реагира по необходимия начин на промените на покупните си цени.
(148)
Както е посочено в съображение 107 по-горе, разходите са отбелязали значително увеличение през периода след ПР и прогнозите са за продължаване на увеличението им в следващия период. Основната причина за прогнозираното увеличение в относителни стойности на постоянните разходи се дължи на намаленото използване на капацитета. При всяко положение следва да се има предвид фактът, че увеличение на общите средни разходи на производството на Общността може да бъде причинено също и от промяната на продуктовия микс, който производството на Общността би било принудено да следва поради силния натиск в посока на намаляване, упражняван от дъмпинговия внос от КНР на определени видове на продукта.
(149)
Както е посочено в съображение 105 по-горе, поради високата степен на подбиване на цените пазарът на определени видове на продукта може значително да се свие или напълно да се затвори за производството на Общността, като по този начин последното ще бъде принудено да се пренасочи към видове на продукта, които са с по-високи продажни цени, но и с пропорционално по-високи производствени разходи. Същевременно, обратно на това, което се случи през анализирания период, производството на Общността не изглежда да е в състояние да може по-добре да отрази увеличението на разходите в съответстващо увеличение на продажните цени поради натиска, упражняван от вноса от КНР по отношение на загубата на пазарни дялове и спада на продажните цени.
3.6. Свиване на пазара на Общността за безшевни тръби поради икономическия спад
(150)
Що се отнася до най-вероятните последици от свиването на потреблението и търсенето, то те определено ще имат въздействие върху цялостните резултати на производството на Общността. Същевременно тези вероятни отрицателни последици ще придобият повече или по-малко съществени измерения в зависимост от динамиката на пазарния дял на вноса от КНР. Дори ако поради тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като възможна причина за вредата през периода, започващ от ноември 2008 г., то това по никакъв начин не може да намали значението на причиняващите вреда последици, които ще бъдат предизвикани от наличието на пазара на ЕО на значително количество дъмпингов внос от КНР на много ниски цени. Например, дори в ситуация на намаляване на обема производството на Общността може да е в състояние да запази приемливо равнище на цените и поради тази причина да ограничи отрицателните последици от свиването на потреблението, ако не е налице нелоялната конкуренция от страна на дъмпинговите стоки от КНР на много ниски цени, които ще понижават общото равнище на цените на пазара. Поради тази причина икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между опасността от причиняване на вреда и дъмпинговия внос от КНР.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
Времевото съвпадение между увеличението на дъмпинговия внос от КНР, увеличението на пазарните дялове и установеното подбиване на цените, от една страна, и съществуването на всички факти, насочващи към ясна и непосредствена опасност от причиняване на вреда, която ще доведе до значително влошаване на икономическото състояние на производството на Общността, от друга страна, води до заключението, че дъмпинговият внос ще бъде причината за значителната вреда, която би била понесена от производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, ако не се предприемат защитни мерки спрямо този внос.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, но те не бяха счетени за определящи по отношение на вредата, която вероятно ще бъде понесена. По-конкретно нито вносът от други страни, нито разходите, нито общото намаление на търсенето на разглеждания продукт поради икономическия спад биха могли по някакъв начин да смекчат вероятно отрицателните последици от опасността от вноса от КНР за състоянието на производството на Общността.
(153)
Прави се заключението, че вносът от КНР съставлява непосредствена опасност за производството на Общността по смисъла на член 3, параграфи 6 и 9 от основния регламент на базата на гореизложения анализ, в който надлежно бяха разграничени и отделени последиците от всички известни фактори, които биха могли да са имали или е вероятно да окажат въздействие върху състоянието на производството на Общността поради възможните причиняващи вреда последици от дъмпинговия внос.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(154)
Комисията проучи дали въпреки заключенията за дъмпинг, вреда, опасност от причиняване на вреда и причинно-следствена връзка съществуват неопровержими доводи, за да се заключи, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интересите на Общността. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на мерките върху всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
1. Интерес на производството на Общността
(155)
С оглед на гореизложеното следва да бъдат наложени мерки върху вноса от КНР. Очаква се налагането на тези мерки да доведе до покачване на цените от тази страна и възможност за производството на Общността да подобри своето състояние чрез запазване на достатъчно равнище на обема на продукцията, продажбите и по този начин и на пазарния дял. При липса на мерки се очаква, че в контекста на свиване на потреблението вносът от КНР ще продължи да бъде на много ниски цени, като по този начин ще увеличи своя пазарен дял и ще упражни натиск в посока на понижаване на общото равнище на цените на пазара. В тази обстановка производството на Общността се изправя пред непосредствената опасност от понасяне на вреда поради загубата на пазарен дял, причинена от вноса от КНР, и възможното понижение на цената поради натиска в посока на намаляване на пазарните цени, предизвикано от все по-голямото присъствие на пазара на Общността на внос от КНР.
2. Интерес на другите производители от Общността
(156)
Няма индикации, че интересите на другите производители от Общността, които не подкрепиха активно жалбата, са различни от тези, които са посочени за производството на Общността. Според наличната информация в действителност няма основание, поради което извършеният по отношение на производството на Общността анализ да не се прилага по еднакъв начин и спрямо тези други дружества.
3. Интерес на несвързаните вносители в Общността
(157)
Само шестима вносители съдействаха в разследването. Само един вносител, който съставлява около 1,5 % от общия внос от КНР в ЕО, купува изключително от КНР. Той отбелязва рентабилност от под 5 % и е единственият, който се противопостави ясно на възможното налагане на мерките. Трябва да се отбележи, че през ПР разглежданият продукт е представлявал по-малко от 10 % от оборота на дружеството. Наред с това, тъй като ще бъдат наложени антидъмпингови мита на всички производители от КНР, е вероятно този вносител да е в състояние да отрази увеличените разходи в цените към клиентите си, понеже субектите, с които е в пряка конкуренция, са засегнати в еднаква степен. Всички други съдействащи вносители купуват също и от други източници, включително и от производството на Общността (като процентът на снабдяването им от производството на Общността варира между 25 % и 95 % от нуждите им), и тяхната рентабилност е много по-висока.
4. Интерес на ползвателите
(158)
Само един от петимата съдействащи ползватели купува от КНР (около 20 % от обема на покупките, като оставащият обем се купува най-вече от производството на Общността), и той изтъква, че налагането на мерките ще има значително въздействие върху дейността му. Рентабилността на това дружество за продуктите, които включват въпросния продукт, обаче е много висока (в размер на повече от 10 %). При изчислението се установява, че дори в най-лошия случай, т.е. всички продукти от КНР да се купуват на цените на производството на Общността и никоя от увеличените цени да не може да бъде отразена в цените към клиентите, въздействието върху рентабилността на този ползвател ще бъде незначително (около 1 % от оборота). Поради тази причина се счита, че възможното налагане на мерките по никакъв начин няма да засегне сериозно интересите на този ползвател.
5. Заключение относно интереса на Общността
(159)
Може да се направи заключението, че в контекста на свиване на потреблението се очаква налагането на мерките върху вноса от КНР да няма въздействие върху обема, предлаган на пазара на ЕО, за който е налице достатъчен производствен капацитет в рамките на производството на Общността. Поради тази причина не се прогнозират отрицателни последици за сигурността на доставките (необходимо е да се припомни, че внасяните видове на продукта са произвеждани също и от производството на Общността). От анализа също така изглежда, че няма значими интереси на вносители или ползватели, които биха били застрашени при налагане на мерките, и че относително ниското равнище на съдействие на вносителите и ползвателите в този случай подкрепя това заключение.
З. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(160)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, опасността от причиняване на вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да се наложат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от КНР, за да се предотврати възникването на значителна вреда за производството на Общността от дъмпинговия внос, която е непосредствена и би настъпила при липса на мерки.
1. Ниво за отстраняване на вредата
(161)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да се наложат на ниво, достатъчно за отстраняване на опасността от вреда за производството на Общността, предизвикана от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от причиняващия вреда дъмпинг, обикновено се счита, че мерките следва да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(162)
Производството на Общността изтъкна, че е необходим марж на печалбата от 12 % за гарантиране на нормална конкурентна ситуация на пазара на Общността при липса на причиняващ вреда дъмпинг. Сдружението на износителите от КНР се съгласи, че печалба от 8 % може при определени обстоятелства да бъде считана за целесъобразен марж на печалбата.
(163)
Същевременно разследване на базата на опасността от причиняване на вреда задължително предполага включването на по-значителен брой оценки и предположения, отколкото при разследване на базата на значителна вреда през ПР. Това се дължи на концепцията за опасност от причиняване на вреда, включваща задължително изготвянето на прогнози за бъдещото настъпване на вредата, която не е налице през периода на разследване. В контекста на тази произтичаща несигурност се разглежда възможността за възприемането на предпазлив подход, а именно временното използване на маржа на печалбата, който бе установен в хода на последната процедура относно същия продукт (6), т.е. 3 %. Отчита се обаче, че ще е необходимо допълнително проучване на въпроса на етапа на окончателните мерки, когато ще е възможно да бъдат събрани още факти във връзка с прогнозираната вреда.
(164)
С оглед на предходното бе установено необходимото увеличение на цената на базата на сравнение на същото ниво на търговия между среднопретеглената цена на вноса, както е определена при изчисленията за подбиването на цените, и цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от производството на Общността на общностния пазар (установена, както е посочено в съображение 162 по-горе).
(165)
Всяка разлика, произтичаща от посоченото в съображение 163 по-горе сравнение, бе изразена като процент от общата CIF стойност на вноса, която е установена за ПР. Предвид че на двамата съдействащи производители от КНР бе предоставено ИТ и с оглед на ниското равнище на съдействие единственото временно ниво за отстраняване на вредата, което да е приложимо в национален мащаб, бе изчислено като най-високия марж на вредата, установен за представителните видове на продукта, продавани от производител износител от страна с непазарна икономика.
(166)
Така определеният марж на вредата за КНР бе значително по-нисък от установения дъмпингов марж.
Наименование на дружеството
Марж на вреда
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Други съдействащи дружества
22,3 %
Всички други дружества
24,2 %
2. Временни мерки
(167)
От гледна точка на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-малкия от установените маржове (дъмпингов марж или марж на вредата) в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е маржът на вредата.
(168)
На базата на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Други съдействащи дружества
22,3 %
Всички други дружества
24,2 %
(169)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Поради тази причина те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от приложимото в национален мащаб мито, т.е. митото, което се прилага за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от конкретните посочени юридически лица. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(170)
Всяко заявление за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например при промяна в наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща без забавяне на Комисията (7) с цялата релевантна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка с промяната на наименованието или промяната в производствените и търговските единици например. При целесъобразност регламентът ще бъде съответно изменен, като се актуализира списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(171)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността по време на ПР.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(172)
С оглед на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят своето мнение в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита за целите на настоящия регламент са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани при определяне на каквато и да е окончателна мярка,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (8), с произход от Китайската народна република и попадащи в кодове по КН: ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (9) (кодове по ТАРИК: 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 и 7304599320).
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко граница на Общността преди налагане на мито върху продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd., Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Qingzhou City
15,1
A949
Дружества, посочени в приложението
22,3
A950
Всички други дружества
24,2
A999
3. Допускането за свободно обращение в Общността на посочения в параграф 1 продукт подлежи на представянето на обезпечение, равно на размера на временното мито.
4. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на данните, на които се основават съществените факти и съображения, на чиято база е приет настоящият регламент, да представят мнението си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари за прилагането на настоящия регламент в рамките на един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 април 2009 година
REGOLAMENTO (CE) N. 289/2009 DELLA COMMISSIONE
del 7 aprile 2009
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni tipi di tubi senza saldatura, di ferro o di acciaio, originari della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 9 luglio 2008, la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2), l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nella Comunità di alcuni tipi di tubi senza saldatura («TSS»), di ferro o di acciaio, originari della Repubblica popolare cinese (il «paese interessato» o «RPC»).
(2)
Il procedimento è stato avviato a seguito di una denuncia presentata il 28 maggio 2008 dal comitato di difesa dell’industria dei tubi di acciaio senza saldatura dell’Unione europea («il denunziante») per conto di produttori rappresentanti una quota maggioritaria, nella fattispecie oltre il 50 %, della produzione comunitaria totale di alcuni tipi di tubi senza saldatura, di ferro o di acciaio. La denuncia conteneva elementi di prova dell’esistenza di pratiche di dumping relative al prodotto citato e di una prevedibile minaccia imminente di pregiudizio notevole da esse derivante, considerati sufficienti per giustificare l’apertura di un procedimento.
2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha avvisato ufficialmente dell’apertura del procedimento il denunziante, gli altri produttori comunitari noti, i produttori esportatori, gli importatori, i fornitori e gli utilizzatori notoriamente interessati, nonché le loro associazioni e i rappresentanti del paese esportatore. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(4)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(5)
Per consentire ai produttori esportatori della RPC di chiedere eventualmente il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») o il trattamento individuale («TI»), la Commissione ha inviato i necessari moduli di richiesta ai produttori esportatori notoriamente interessati, nonché a tutte le altre società che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Dieci (gruppi di) società hanno chiesto che venisse loro concesso il TEM, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, o il TI, nell’ipotesi in cui dall’inchiesta fosse emersa la mancata conformità alle condizioni necessarie per ottenere il TEM.
(6)
Visto il numero apparentemente elevato di produttori esportatori, di importatori e di produttori comunitari, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere a tecniche di campionamento per la determinazione del dumping e del pregiudizio, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori, gli importatori e i produttori comunitari sono stati invitati a manifestarsi contattando la Commissione e fornendo, secondo le modalità specificate nell’avviso di apertura, informazioni di base sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo dell’inchiesta (1o luglio 2007-30 giugno 2008).
(7)
Dopo aver esaminato le informazioni presentate e visto il numero elevato di produttori esportatori e di produttori comunitari dichiaratisi disposti a collaborare, si è deciso che occorreva procedere al campionamento per quanto riguarda questi produttori. Dato lo scarso numero di importatori dichiaratisi disposti a collaborare, non si è ritenuto necessario costituire un campione degli importatori indipendenti.
(8)
La Commissione ha inviato questionari ai produttori esportatori e ai produttori comunitari costituenti il campione, agli importatori, a tutti gli utilizzatori noti e alle rispettive associazioni. Al questionario hanno risposto in maniera esauriente i produttori esportatori costituenti il campione della RPC, tutti i produttori comunitari costituenti il campione ad eccezione di una società che ha fornito soltanto dati parziali, sei importatori e cinque utilizzatori.
(9)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini di una determinazione provvisoria del dumping, del pregiudizio o della minaccia di pregiudizio da esso derivanti e dell’interesse della Comunità. Visite di verifica sono state effettuate nelle sedi delle seguenti società.
Produttori esportatori della RPC
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd and Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd and Hengyang Valin MPM Co., Ltd), e
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
Produttori comunitari
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Francia,
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Germania,
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia,
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Repubblica ceca,
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Romania,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spagna,
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spagna.
Operatori commerciali collegati
-
Almacenes Metalurgicos, SA, Barcellona, Spagna.
Importatori indipendenti
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Paesi Bassi,
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spagna.
Utilizzatore comunitario
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria.
(10)
Tenuto conto della necessità di determinare un valore normale per i produttori esportatori cinesi ai quali non è stato possibile concedere il TEM, allo scopo di determinare il valore normale sulla base dei dati di un paese di riferimento è stata effettuata una visita di verifica presso la sede della seguente società:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, Stati Uniti.
3. Campionamento
(11)
Per quanto riguarda i produttori esportatori, la Commissione, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base, ha selezionato un campione sulla base del massimo volume rappresentativo di esportazioni che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. Il campione selezionato consiste in quattro società o gruppi di società, che rappresentano il 70 % del volume delle esportazioni dalla RPC destinate alla Comunità, realizzate dalle parti che hanno collaborato. Le parti interessate sono state consultate, in conformità all’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base e non hanno mosso obiezioni.
(12)
Per quanto riguarda i produttori comunitari, la Commissione ha selezionato, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base, un campione basato sul massimo volume rappresentativo della produzione comunitaria del prodotto simile che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. Il campione selezionato consiste in cinque gruppi di società (per un totale di nove società), che rappresentano il 62 % della produzione totale della Comunità. Conformemente all’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, i produttori che hanno collaborato sono stati consultati e non hanno contestato il campione selezionato. Tenuto conto del numero limitato degli importatori comunitari che hanno collaborato, si è deciso che, nella fattispecie, non fosse necessario ricorrere a tecniche di campionamento.
4. Periodo dell’inchiesta
(13)
L’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2007 e il 30 giugno 2008 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 2005 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo considerato»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14)
Il prodotto in esame è costituito da alcuni tipi di tubi senza saldatura, di ferro o di acciaio, a sezione circolare, di diametro esterno massimo pari o inferiore a 406,4 mm e un valore equivalente di carbonio (Carbon Equivalent Value, CEV) non superiore a 0,86 secondo la formula e le analisi chimiche (3) dell’Istituto internazionale della saldatura (International Institute of Welding, IIW), originari della Repubblica popolare cinese («il prodotto in esame»). L’avviso di apertura (cfr. considerando 1) indica che il prodotto in esame è dichiarato di norma ai codici NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ed ex 7304 59 93 e che tali codici NC hanno valore puramente indicativo. Tuttavia, l’inchiesta ha stabilito che tre di questi codici NC non si riferiscono al prodotto in esame, vale a dire i codici ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ed ex 7304 24 00, e che altri cinque mancano, ossia i codici ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ed ex 7304 59 10.
(15)
Il prodotto in esame è usato per molteplici applicazioni, tra cui usi meccanici (comprese l’industria automobilistica e meccanica), nel settore edilizio per le palancole, per la produzione di energia, quali tubi di boiler, tubi per la ricerca e l’estrazione di prodotti petroliferi (cosiddetti «OCTG», Oil Country Tubular Goods) per la perforazione, il rivestimento e il tubing nel settore dell’industria petrolifera, nonché tubi per condotte adibiti al trasporto di liquidi o gas.
(16)
I TSS possono essere forniti agli utilizzatori sotto forme molto diverse. Possono essere ad esempio galvanizzati, filettati, forniti come tubi verdi (senza trattamento termico), con estremità speciali, tagliati su misura o meno. Le caratteristiche di un tubo sono definite da parametri diversi, il che spiega perché la maggior parte dei TSS è realizzata su ordinazione. Di norma i TSS sono collegati tramite saldatura. Tuttavia, in casi particolari possono essere collegati tramite la propria filettatura o essere usati singolarmente, anche se filettati.
(17)
Dall’inchiesta è emerso che, malgrado le differenze esistenti nelle applicazioni finali dei diversi tipi di tubi senza saldatura, essi presentano le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base. Essi sono quindi considerati come un prodotto unico.
(18)
Un’associazione di produttori cinesi ha sostenuto che i tubi OCTG andrebbero esclusi dalla definizione del prodotto in esame, in quanto sono destinati ad usi diversi, presentano specifiche e caratteristiche diverse e non sono intercambiabili con altri tipi di tubi; inoltre, i volumi d’esportazione dalla RPC verso l’UE sono modesti. L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che i tubi OCTG possiedono, in particolare, caratteristiche chimiche comparabili a quelle di altri tipi di TSS giacché rientrano tutti nella soglia CEV inferiore a 0,86. Inoltre presentano altre caratteristiche comuni agli altri tipi di TSS, come il diametro interno e lo spessore delle pareti. Per quanto riguarda gli usi finali dei tubi OCTG, si è riscontrato che alcuni di essi sono intercambiabili con altri tubi di acciai non legati. Dato che i tubi OCTG presentano le stesse caratteristiche essenziali di altri tubi senza saldatura e sono in una certa misura intercambiabili, si è concluso provvisoriamente che non vi era motivo di escludere questo tipo dalla definizione del prodotto.
2. Prodotto simile
(19)
È stato riscontrato che il prodotto in esame e i tubi senza saldatura prodotti e commercializzati sul mercato interno della RPC e sul mercato interno degli Stati Uniti, serviti provvisoriamente da paese di riferimento, nonché i tubi senza saldatura prodotti e commercializzati nella Comunità dall’industria comunitaria, possiedono le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi usi. Pertanto, tali prodotti sono considerati provvisoriamente prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(20)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni in provenienza dalla RPC il valore normale è determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 del predetto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), dello stesso regolamento.
(21)
Per comodità di riferimento si riportano qui di seguito, in forma sintetica, tali criteri:
1)
le decisioni in materia di politica commerciale e di costi sono adottate in risposta ai segnali del mercato e senza significative interferenze da parte dello Stato;
2)
i documenti contabili sono sottoposti a revisione contabile indipendente, in linea con le norme internazionali di contabilità (International Accounting Standards - IAS) e sono applicabili in ogni caso;
3)
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
4)
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono la certezza del diritto e la stabilità;
5)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato.
(22)
Nella presente inchiesta, tre dei produttori esportatori costituenti il campione hanno chiesto il TEM ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno compilato e rispedito entro il termine stabilito l’apposito formulario:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd and Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd and Hengyang Valin MPM Co., Ltd), e
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
Quanto ai suindicati produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta, la Commissione ha cercato di ottenere tutte le informazioni ritenute necessarie e ha verificato presso le sedi di tali società, quando lo ha ritenuto necessario, tutti i dati comunicati nella domanda.
(24)
L’inchiesta ha dimostrato che il TEM non poteva essere concesso a nessuno dei tre gruppi di società cinesi dal momento che nessuno di essi soddisfaceva tutti i criteri stabiliti nell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, per le ragioni indicate di seguito.
(25)
Di queste società o gruppi di società nessuno ha dimostrato di soddisfare il criterio 3 e distorsioni significative sembrano essere state mutuate dal precedente sistema a economia pianificata: tutte e tre le società o gruppi di società hanno usufruito di un trattamento fiscale preferenziale e altre due hanno ottenuto attivi a un valore inferiore a quello del mercato. In seguito alla comunicazione dei risultati relativi al TEM, due (gruppi di) società hanno sostenuto che il fatto di aver beneficiato di agevolazioni fiscali speciali non può essere in contraddizione con il criterio 3, in quanto privilegi fiscali sono applicati anche nei paesi ad economia di mercato. Si ricorda che le società in questione hanno usufruito di diverse agevolazioni fiscali in quanto hanno beneficiato dell’esenzione dall’imposta locale sul reddito e hanno avuto diritto ad un esonero temporaneo dall’imposta (esonero per 2 anni e riduzione del 50 % per 3 anni) concesso alle società a capitale straniero e alle società a compartecipazione sino-estera. In sostanza, questi regimi fiscali preferenziali hanno rappresentato per le società importanti agevolazioni che hanno influito notevolmente sui costi e sui prezzi durante il PI. La terza società (o gruppo di società) ha asserito che i vantaggi fiscali di cui ha beneficiato sono stati sospesi dal 1o gennaio 2008 e che si è trattato di un regime di esonero fiscale una tantum che non avrebbe avuto effetti sui costi societari negli anni a venire e il cui risultato finale sarebbe stato minimo. Si ricorda che questo gruppo di società ha beneficiato di una riduzione fiscale per l’acquisto di macchinari sul mercato interno nel 2006 e nel 2007 (ossia durante il PI). Il beneficio ricavatone non può essere considerato trascurabile; è evidente, pertanto, che l’incidenza sui costi e sui prezzi durante il PI è stato rilevante.
(26)
Inoltre, due (gruppi di) società non hanno soddisfatto il criterio 2 riguardante la contabilità in quanto è risultato che una(o) pareggiava i debiti con i crediti e l’altra(o) non disponeva di rendiconti finanziari completi; pertanto, il principio della contabilità per competenza non è stato applicato in maniera corretta. In seguito alla comunicazione delle conclusioni relative al TEM, una società ha affermato che le norme internazionali di contabilità (IAS) non sono vincolanti nel suo caso, a motivo delle sue modeste dimensioni, per il fatto che non è quotata in borsa e che è situata(o) in una zona rurale. L’argomentazione è stata tuttavia respinta poiché le infrazioni accertate sono risultate molto gravi: in particolare i conti verificati sono risultati incompleti in settori importanti e non è stato rispettato il principio della contabilità per competenza. Tali principi di base vanno rispettati a prescindere dallo statuto giuridico della società, dalla sua dimensione e dalla sua ubicazione. L’altro gruppo di società ha asserito che il revisore dei conti aveva assicurato che il bilancio finanziario verificato era conforme alle norme IAS e aveva riclassificato i conti già compensati come effetti attivi e effetti passivi. Si osserva che tale argomentazione non era stata formulata né prima della comunicazione delle conclusioni né soprattutto durante la visita di verifica; di conseguenza, non ha potuto essere verificata. Inoltre si ricorda che il gruppo di società in questione non contesta le pratiche di compensazione, che di per sé non sono conformi alle norme IAS. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(27)
Inoltre, due gruppi di società non hanno fornito elementi di prova del fatto che le decisioni relative ai loro costi e alla loro produzione sono state adottate in risposta a segnali del mercato e senza ingerenze rilevanti da parte dello Stato; non hanno pertanto potuto dimostrare che il criterio 1 era soddisfatto. A seguito della comunicazione delle conclusioni, una società ha sostenuto che la motivazione secondo la quale tale criterio non sarebbe soddisfatto non si fondava su elementi oggettivi in quanto la società era libera di decidere le sue vendite e i suoi prezzi, nonostante i suoi rendiconti finanziari certificati contenessero una clausola riguardante la politica dei prezzi tra le parti associate. Secondo la società non si tratterebbe di una restrizione, bensì di un obbligo di comunicazione per il revisore dei conti all’atto della verifica di transazioni tra «parti associate». Tuttavia, tale constatazione non basta a spiegare la clausola esplicita contenuta nei rendiconti finanziari verificati secondo la quale «quando il prezzo è determinato dal ministero statale delle merci, prevale tale prezzo». L’argomentazione è stata quindi respinta. L’altra società ha asserito che malgrado sia a partecipazione statale maggioritaria, è in effetti controllata principalmente da un’impresa privata ed è esente da ingerenze statali. La società, tuttavia, non ha fornito altri argomenti tali da modificare la conclusione secondo la quale, considerata la reale composizione del consiglio d’amministrazione, composto in maggioranza da rappresentanti di imprese di Stato, non si possono escludere ingerenze statali; inoltre, la società non ha dimostrato di adottare le sue decisioni senza subire ingerenze di rilievo da parte dello Stato e, di conseguenza, questo criterio è da considerarsi non soddisfatto. Inoltre, si nota che la comunicazione delle conclusioni relative al TEM per questo gruppo di società riportava l’esempio di una decisione presa non in risposta ai segnali del mercato, bensì, presumibilmente, sotto l’influenza illegittima dello Stato (diritti di utilizzo gratuito del suolo), non contestata da parte della società.
2. Trattamento individuale («TI»)
(28)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, per i paesi cui si applicano le disposizioni del medesimo articolo viene stabilito, se del caso, un dazio unico per l’intero paese, salvo nei casi in cui le società in questione sono in grado di provare che rispondono a tutti i criteri enunciati all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(29)
Le tre le società o i tre gruppi di società cinesi che hanno chiesto il TEM hanno anche chiesto di fruire del TI qualora fosse loro rifiutato il TEM.
(30)
Dalle informazioni disponibili è emerso che due delle tre società o dei gruppi di società hanno dimostrato di soddisfare tutti i criteri per la concessione del trattamento individuale di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(31)
Per quanto riguarda la terza società o il terzo gruppo di società, la quota maggioritaria è dello Stato. Inoltre, tenuto conto della partecipazione statale maggioritaria e della sua notevole influenza sull’industria siderurgica cinese, non può essere esclusa un’eventuale elusione delle misure.
(32)
La Commissione ha pertanto deciso di concedere il TI soltanto alle seguenti due società esportatrici:
-
Hubei Xinyegang Steel Co.,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Valore normale
3.1. Paese di riferimento
(33)
In conformità dell’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, per le società alle quali non si è potuto accordare il TEM, il valore normale è stato determinato in base ai prezzi o al valore costruito in un paese di riferimento.
(34)
Nell’avviso di apertura del procedimento, la Commissione ha annunciato che intendeva scegliere gli Stati Uniti d’America come paese di riferimento ai fini della determinazione del valore normale per la RPC, invitando le parti interessate a pronunciarsi su tale scelta.
(35)
Una parte interessata ha formulato osservazioni sulla scelta del paese di riferimento, proponendo l’Ucraina o l’India in quanto più appropriati ai fini della determinazione del valore normale.
(36)
L’Ucraina sarebbe stata una scelta più appropriata in quanto la concorrenza è libera e il processo di produzione e l’accesso alle materie prime sono simili alla situazione esistente nella RPC. Va osservato che, dal 30 giugno 2006, sono stati istituiti dazi antidumping sulle importazioni di TSS originari dell’Ucraina con valori variabili tra il 12,3 % e il 25,7 %. Benché vi siano diversi produttori sul mercato ucraino, il fatto che si sia riscontrata la presenza di pratiche di dumping nel 2006 starebbe ad indicare una possibile distorsione del mercato e sembra improbabile l’uso di tali prezzi e costi interni. In ogni caso nessun produttore ucraino ha collaborato all’inchiesta.
(37)
La stessa parte interessata ha sostenuto che anche l’India sarebbe un’alternativa migliore agli Stati Uniti e ha fornito il nome di un fabbricante indiano del prodotto simile. Questo produttore, tuttavia, non si è dichiarato disposto a collaborare. Dal momento che nessun produttore indiano si è offerto di collaborare, l’India non può essere presa in considerazione come paese di riferimento.
(38)
Inoltre, la dimensione del mercato statunitense, il numero di produttori nazionali e gli ingenti quantitativi importati indicano che il mercato statunitense è competitivo ed è stato pertanto scelto, a titolo provvisorio, quale paese di riferimento più appropriato. Come indicato al considerando 10, un produttore statunitense ha collaborato con l’inchiesta e ha fornito tutte le necessarie informazioni. Un altro produttore statunitense ha fornito informazioni incomplete che in generale hanno confermato le informazioni presentate dal produttore statunitense che ha collaborato.
3.2. Determinazione del valore normale
(39)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM è stato stabilito in base alle informazioni, sottoposte a verifica, ottenute dal produttore del paese di riferimento, conformemente alla metodologia esposta di seguito.
(40)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha innanzitutto stabilito se le vendite totali del prodotto in esame sul mercato interno effettuate dal produttore del paese di riferimento fossero rappresentative durante il PI, ossia se il loro volume rappresentasse almeno il 5 % delle vendite all’esportazione del prodotto in esame dalla Cina verso la Comunità.
(41)
Successivamente, per ciascun tipo di prodotto in esame venduto dal produttore statunitense sul mercato interno e considerato direttamente comparabile al tipo di prodotto in esame venduto per l’esportazione nella Comunità, si è stabilito se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite interne di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative quando il volume totale delle vendite interne di questo tipo di prodotto ad acquirenti indipendenti durante il periodo dell’inchiesta risultava pari o superiore al 5 % del volume totale delle vendite del tipo di prodotto comparabile esportato nella Comunità.
(42)
La Commissione ha in seguito esaminato se si poteva ritenere che le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto in esame effettuate in quantità rappresentative fossero state eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali a norma dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata definita per ciascun tipo di prodotto la percentuale di vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il PI.
(43)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, effettuate a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava oltre l’80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno. Quest’ultimo è stato espresso come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(44)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l’80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative.
4. Prezzo all’esportazione
(45)
In tutti i casi in cui il prodotto in esame era stato esportato ad acquirenti indipendenti nella Comunità, il prezzo all’esportazione è stato stabilito secondo quanto previsto all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, ovvero sulla base del prezzo all’esportazione realmente pagato o pagabile.
5. Confronto
(46)
Il valore normale e i prezzi all’esportazione sono stati confrontati allo stadio franco fabbrica. Ai fini di un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, si è tenuto debitamente conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati concessi gli opportuni adeguamenti laddove essi siano risultati ragionevoli, precisi e suffragati da elementi di prova sottoposti a riscontro. Si è previsto un adeguamento per tener conto dei costi di trasporto, di nolo marittimo e di assicurazione, di movimentazione, di carico, delle spese accessorie, delle spese di controllo, delle commissioni e degli oneri bancari.
(47)
Ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera a), del regolamento di base è stato effettuato un adeguamento del valore normale laddove esistevano differenze nelle caratteristiche fisiche tra il prodotto in esame venduto sul mercato interno dalle società del paese di riferimento e il prodotto in esame venduto per l’esportazione nella Comunità. Tale adeguamento corrisponde alla stima realistica del valore di mercato della differenza.
6. Margini di dumping
(48)
I margini di dumping provvisori sono stati espressi in percentuale del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto.
(49)
Nel caso dei produttori esportatori che hanno collaborato e ai quali è stato possibile concedere il TI, i margini di dumping individuali sono stati determinati in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione, a norma dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(50)
Il margine di dumping per le società costituenti il campione alle quali sono stati rifiutati il TEM o il TI e per le società non inserite nel campione che hanno collaborato è stato determinato tenendo conto della media delle quattro società costituenti il campione.
(51)
Dato che il livello di collaborazione all’inchiesta è stato giudicato basso, in quanto le società che hanno collaborato rappresentano il 40 % circa di tutte le importazioni provenienti dalla RPC durante il PI, per le società che non hanno collaborato il margine nazionale è stato stabilito in base al margine più elevato riscontrato per i tipi rappresentativi di un produttore che ha collaborato al quale sono stati rifiutati sia il TEM che il TI.
(52)
In base a quanto sopra, i livelli di dumping provvisori sono i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Altre società che hanno collaborato
35 %
Margine residuo
51 %
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione comunitaria e industria comunitaria
(53)
Nella Comunità il prodotto simile è fabbricato da 23 produttori. Si considera pertanto che la produzione di questi ventitré produttori comunitari costituisca la produzione comunitaria totale ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(54)
Quindici di questi ventitré produttori, la maggior parte dei quali sono membri dell’associazione che ha presentato la denunzia («ESTA»), hanno dichiarato il loro interesse a collaborare entro il termine stabilito nell’avviso di apertura e hanno collaborato all’inchiesta. Si è accertato che questi quindici produttori rappresentano una quota maggioritaria della produzione comunitaria totale del prodotto simile (più del 90 %). Si ritiene pertanto che essi costituiscano l’industria comunitaria, ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e saranno indicati come «l’industria comunitaria». Gli altri produttori comunitari sono definiti nel seguito «gli altri produttori comunitari». Questi ultimi non hanno attivamente appoggiato la denunzia, ma non si sono neppure opposti.
(55)
Come indicato nel considerando 12, è stato selezionato un campione di cinque produttori, che rappresentano il 62 % della produzione comunitaria totale. Trattandosi di gruppi di società, il campione era costituito complessivamente da 9 società distinte.
2. Consumo comunitario
(56)
Il consumo comunitario è stato calcolato partendo dai dati relativi ai volumi delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato interno, dalle informazioni relative ai volumi delle importazioni per il mercato comunitario ottenuti da Eurostat e, per quanto riguarda gli altri produttori comunitari, dalle stime fornite dal denunziante.
(57)
Il mercato comunitario per il prodotto in esame e il prodotto simile è cresciuto costantemente tra il 2005 e il PI del 24 % circa. L’aumento più significativo si è registrato tra il 2006 ed il 2007 quando il consumo comunitario è aumentato di 17 punti percentuali.
2005
2006
2007
PI
Consumo comunitario totale (in tonnellate)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Indice (2005 = 100)
100
106
123
124
(58)
A tale riguardo è importante notare che il mercato della Comunità del prodotto in esame è suddiviso nei seguenti segmenti: industria meccanica e delle costruzioni (circa 60 %), produzione di energia (circa 10 %), ricerca ed estrazione di prodotti petroliferi (OCTG) (circa 8 %) e tubi (circa 8 %). Il prodotto in esame è usato dunque soprattutto nei settori dell’industria meccanica e delle costruzioni, che nel 2007 hanno registrato una rapida progressione.
3. Importazioni dal paese interessato
a) Volume delle importazioni
(59)
Nel periodo considerato le importazioni nella Comunità dalla RPC del prodotto interessato sono cresciute in modo vertiginoso: dal 2005 sono aumentate di oltre 20 volte.
Importazioni
2005
2006
2007
PI
RPC (in tonnellate)
26 396
136 850
470 413
542 840
Indice (2005 = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
La ripartizione delle importazioni in provenienza dalla RPC nei diversi segmenti del mercato mostra che le importazioni cinesi sono particolarmente presenti nell’industria meccanica e delle costruzioni (circa 65 %) e nei tubi (circa 15 %), mentre nel settore OCTG e nella produzione di energia rappresentano meno del 5 %.
b) Quota di mercato delle importazioni in esame
(61)
La quota di mercato detenuta dalle importazioni in provenienza dalla RPC era pari all’1 % nel 2005 ed è aumentata regolarmente di quasi 16 punti percentuali durante il periodo considerato. È cresciuta in particolare di 4 punti tra il 2005 e il 2006, di altri 10 tra il 2006 e il 2007 e di 2 punti durante il PI. In tale periodo la quota di mercato delle importazioni dalla RPC era del 17,1 %.
Quota di mercato
2005
2006
2007
PI
RPC
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Tuttavia, nell’ambito dei diversi segmenti che compongono il mercato comunitario, le importazioni cinesi non sono distribuite in maniera omogenea. Durante il PI le importazioni dalla RPC nel segmento tubi hanno rappresentato una quota di mercato pari al 38 % circa, nell’industria meccanica e delle costruzioni al 19 %, nel settore OCTG al 9 % e nel settore della produzione di energia al 7 % circa.
c) Prezzi
i) Andamento dei prezzi
(63)
Tra il 2005 e il 2007 il prezzo medio delle importazioni del prodotto in esame originario della RPC è calato drasticamente (9 %), recuperando poi 2 punti percentuali dal 2007 al PI. Complessivamente il prezzo medio delle importazioni del prodotto in esame originario della RPC è calato tra il 2005 e il PI del 7 %.
Prezzi unitari
2005
2006
2007
PI
RPC (EUR/t)
766,48
699,90
699,10
715,09
Indice (2005 = 100)
100
91
91
93
ii) Sottoquotazione dei prezzi
(64)
Un raffronto fra prezzi dei vari modelli è stato effettuato tra i prezzi di vendita dei produttori esportatori cinesi e quelli dell’industria comunitaria sul mercato interno. A tal fine, i prezzi fatturati dall’industria comunitaria ai clienti indipendenti sono stati comparati ai prezzi applicati dai produttori esportatori del paese interessato che hanno collaborato. All’occorrenza sono stati applicati adeguamenti per tenere conto delle differenze di livello dei costi commerciali e di quelli successivi all’importazione.
(65)
La sottoquotazione dei prezzi è stata determinata sulla base delle informazioni provenienti da tutti i produttori comunitari che hanno collaborato compresi nel campione, che hanno fornito per il PI dati completi e verificabili. Dal confronto è emerso che durante il PI la media ponderata del margine di sottoquotazione dei prezzi, espressa in percentuale dei prezzi di vendita dell’industria comunitaria, era del 24 %.
4. Situazione dell’industria comunitaria
(66)
Come disposto dall’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha proceduto a una valutazione di tutti i fattori e indici economici pertinenti che influiscono sulla situazione dell’industria comunitaria. I dati figuranti di seguito relativi a vendite e quote di mercato si riferiscono all’industria comunitaria nel suo insieme e quelli relativi a tutti gli altri indicatori si riferiscono alle società costituenti il campione. I dati concernenti le tre società costituenti il campione non sono stati presi in considerazione per i seguenti motivi: i) una società faceva parte di un grande gruppo siderurgico fino alla scissione di questo nel maggio 2007; pertanto, le informazioni antecedenti e posteriori allo spin-off non sono comparabili; ii) la seconda società non aveva presentato dati sufficientemente dettagliati; e iii) la terza non ha saputo fornire cifre realistiche per il 2008, né previsioni per il 2009. Al fine di disporre di informazioni oggettive per l’analisi degli indicatori di pregiudizio e della minaccia di pregiudizio, è stato necessario escludere anche la terza società da questa analisi. Tuttavia, tenuto conto del peso relativamente scarso di queste tre società nel campione, questa esclusione non influisce in nessun modo sul quadro generale fornito dagli indicatori.
a) Produzione
(67)
La produzione dei produttori costituenti il campione è salita per il forte aumento della domanda, come risulta dal considerando 57, da circa 2 000 000 tonnellate nel 2005, a più di 2 200 000 tonnellate nel 2007, per poi calare nuovamente durante il PI. Complessivamente la produzione è aumentata del 7 % circa nel periodo considerato, sino a raggiungere circa 2 150 000 tonnellate nel corso del PI.
Campione
2005
2006
2007
PI
Produzione (in tonnellate)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Indice (2005 = 100)
100
109
109
107
b) Capacità e tassi di utilizzo degli impianti
(68)
La capacità di produzione è stata stabilita sulla base della capacità nominale delle unità di produzione detenute dai produttori costituenti il campione, tenendo conto di eventuali interruzioni della produzione e del fatto che, in alcuni casi, una parte delle capacità è stata utilizzata per fabbricare altri prodotti nelle stesse linee di produzione.
(69)
La capacità di produzione dei produttori costituenti il campione si è attestata durante il periodo considerato ad un livello di circa 2 400 000 tonnellate.
Campione
2005
2006
2007
PI
Capacità produttiva (in tonnellate)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Indice (2005 = 100)
100
101
100
98
Tasso di utilizzo degli impianti
83 %
89 %
90 %
90 %
Indice (2005 = 100)
100
108
110
109
(70)
L’utilizzo degli impianti che nel 2005 era dell’83 % è salito nel resto del periodo considerato al 90 % circa. Questa evoluzione riflette le variazioni dei volumi di produzione descritte nel considerando 67. Complessivamente il tasso di utilizzo degli impianti è salito di soli 7 punti percentuali, che è poco se paragonato all’aumento notevole del consumo indicato al considerando 57.
(71)
Tuttavia, è importante notare che, a causa dell’elevato livello di consumo, i tassi di utilizzo degli impianti e delle capacità di produzione da parte dei produttori costituenti il campione erano molto elevati. La possibilità di ottenere tassi simili è considerata un elemento determinante ai fini del conseguimento di un livello soddisfacente di redditività per il prodotto simile. Ad esempio, la situazione osservata nel periodo considerato differisce chiaramente dalla situazione esistente tra il 2002 e il 2004, quando, a causa della pressione esercitata dalle importazioni in dumping provenienti, tra l’altro, dalla Croazia, dalla Russia e dall’Ucraina, l’utilizzo degli impianti dell’industria comunitaria oscillava tra il 66 e il 75 % e l’industria comunitaria ha subito perdite comprese tra il 5 e il 10 %.
c) Scorte
(72)
Nel 2006 il livello delle scorte dei produttori costituenti il campione è aumentato del 16 %, calando poi leggermente di 3 punti percentuali nel 2007 e di un altro punto nel PI. Va detto che la maggior parte della produzione viene realizzata sulla base di ordinativi. Pertanto, l’importanza attribuita a questo indicatore ai fini dell’analisi del pregiudizio è limitata.
Campione
2005
2006
2007
PI
Scorte finali (in tonnellate)
142 303
165 070
160 668
159 924
Indice (2005 = 100)
100
116
113
112
d) Volume delle vendite
(73)
Il volume delle vendite della produzione dell’industria comunitaria ad acquirenti indipendenti sul mercato interno era durante il PI pari a 2 000 000 di tonnellate, il che corrisponde ad un aumento del 14 % rispetto al 2005. Questo aumento è riconducibile all’aumento sostanziale del consumo indicato al considerando 56, il cui effetto positivo tuttavia ha trovato solo in parte riscontro nell’incremento delle vendite dell’industria comunitaria.
Industria comunitaria
2005
2006
2007
PI
Vendite sul mercato comunitario (in tonnellate)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Indice (2005 = 100)
100
108
117
114
(74)
Va notato che le importazioni dalla RPC e le vendite dell’industria comunitaria sono in concorrenza tra loro soprattutto nei seguenti tre segmenti del mercato: industria meccanica, costruzioni e tubi. Il 65 % delle vendite dell’industria comunitaria e l’80 % circa delle importazioni dalla RPC riguardano questi tre segmenti.
e) Quota di mercato
(75)
Nel periodo considerato la quota di mercato dell’industria comunitaria è calata di 5 punti percentuali, passando dal 69 % del 2005 al 64 % nel PI. Tale perdita è indicativa del fatto che l’industria comunitaria ha potuto approfittare solo in parte del notevole aumento del consumo, a causa del massiccio incremento delle importazioni dalla RPC. Va detto che la quota di mercato delle importazioni dalla Cina è salita dall’1 % al 17,1 % durante lo stesso periodo (cfr. considerando 61).
2005
2006
2007
PI
Quota di mercato dell’industria comunitaria
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Indice (2005 = 100)
100
102
95
92
f) Crescita
(76)
Tra il 2005 e il PI, mentre il consumo comunitario è aumentato del 24 %, il volume delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato interno è aumentato solo del 14 %, e la sua quota di mercato è diminuita di 5 punti percentuali. Il volume delle importazioni dalla RPC, invece, è aumentato di oltre venti volte e la crescita della loro quota di mercato è stata di 16 punti percentuali durante lo stesso periodo. Si conclude pertanto che, sebbene l’industria comunitaria abbia registrato una certa crescita, non ha potuto certamente beneficiare appieno del sensibile aumento della domanda del mercato, mentre le importazioni dalla RPC ne hanno tratto vantaggio in misura sproporzionata.
g) Occupazione
(77)
Tra il 2005 e il 2007 il livello d’occupazione presso i produttori costituenti il campione ha registrato un costante aumento (6 %), per poi riscendere di 6 punti tra il 2007 e il PI; complessivamente il tasso d’occupazione presso i produttori costituenti il campione si è mantenuto stabile tra il 2005 e il PI assestandosi su un valore pari a 9 100 persone. Ciò sta ad indicare che i produttori costituenti il campione hanno migliorato le loro prestazioni giacché, allo stesso tempo, i volumi di produzione sono aumentati del 7 % (cfr. considerando 67).
Campione
2005
2006
2007
PI
Occupazione (addetti)
9 119
9 444
9 644
9 151
Indice (2005 = 100)
100
104
106
100
h) Produttività
(78)
La produttività della forza lavoro dei produttori costituenti il campione, calcolata come produzione annuale per lavoratore dipendente ed espressa in tonnellate, è cresciuta costantemente durante il periodo considerato, sino a raggiungere nel PI un incremento del 7 % rispetto al 2005. Ciò concorda con la constatazione che l’occupazione è rimasta stabile durante il periodo considerato, mentre la produzione è aumentata nello stesso tempo del 7 %.
Campione
2005
2006
2007
PI
Produttività (in tonnellate per lavoratore)
369
387
386
395
Indice (2005 = 100)
100
105
105
107
i) Salari
(79)
Tra il 2005 e il 2006 il salario medio per dipendente è aumentato del 7 %, tra il 2006 e il 2007 di altri 8 punti percentuali e tra il 2007 e il PI è rimasto pressoché invariato. Complessivamente il salario medio per dipendente è aumentato del 16 % nel periodo considerato. L’aumento degli oneri salariali medi è riconducibile in parte al fatto che i tagli occupazionali, operati dai produttori comunitari i cui salari medi erano relativamente bassi, sono stati compensati da aumenti degli effettivi presso i produttori comunitari che applicavano salari medi relativamente alti. Dal momento che l’aumento salariale medio è stato parzialmente compensato da un sensibile incremento della produttività, l’incidenza globale in termini di costi della manodopera non è stata particolarmente significativa.
Campione
2005
2006
2007
PI
Costo del lavoro annuo per addetto (in EUR)
46 527
49 968
53 704
54 030
Indice (2005 = 100)
100
107
115
116
j) Fattori che incidono sui prezzi di vendita
(80)
I prezzi di vendita dei produttori costituenti il campione sono aumentati notevolmente (21 %) tra il 2005 e il 2007 e sono rimasti stabili nel corso del PI. L’aumento dei prezzi di vendita associato all’aumento dei volumi di vendita è dovuto all’incremento dei costi nello stesso periodo. I produttori comunitari sono riusciti a trasferire questo aumento dei costi sui loro prezzi di vendita a carico degli acquirenti. È dunque soltanto durante il PI che la crescente pressione esercitata dai prodotti cinesi ha iniziato a produrre i primi effetti tangibili sui prezzi di vendita, mentre i prezzi dell’industria comunitaria sono rimasti stabili nonostante un incremento dei costi di 4 punti percentuali.
Campione
2005
2006
2007
PI
Prezzo unitario sul mercato comunitario (in EUR/t)
983
1 047
1 188
1 192
Indice (2005 = 100)
100
106
121
121
(81)
Come si evince dalla tabella che segue, l’aumento dei costi è dipeso soprattutto dal rialzo dei prezzi delle materie prime; in realtà, l’industria comunitaria è riuscita a contenere gli aumenti dei costi della manodopera e di altre spese generali. Tuttavia, la crescita dei prezzi delle materie prime ha potuto essere compensata soltanto da un aumento corrispondente dei prezzi di vendita; ciò si è rivelato peraltro sempre più difficile durante il periodo considerato.
Campione
2005
2006
2007
PI
Costi complessivi per tonnellata
863
863
974
1 007
Indice (2005 = 100)
100
100
113
117
Costi delle materie prime
498
532
603
622
Indice (2005 = 100)
100
107
121
125
k) Redditività e utile sul capitale investito
(82)
Durante il periodo considerato la redditività delle vendite del prodotto simile realizzate dai produttori costituenti il campione, espressa in percentuale del volume netto delle vendite, è aumentata dal 12,1 % nel 2005 al 17,9 % nel 2007; durante il PI è quindi scesa del 15,4 %. Pertanto, l’aumento della redditività nel periodo compreso tra il 2005 e il PI è stato di 3 punti percentuali.
Campione
2005
2006
2007
PI
Redditività delle vendite ad acquirenti indipendenti nella Comunità (in % delle vendite nette)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Indice (2005 = 100)
100
143
147
127
Utile sul capitale investito (in % del valore contabile netto degli investimenti)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Indice (2005 = 100)
100
181
168
110
(83)
L’utile sul capitale investito, espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito nel complesso l’andamento della redditività, passando dal 47 % nel 2005 all’85 % nel 2006. Nel 2007 è sceso al 79 % e nel PI si è ridotto ulteriormente al 52 %. Complessivamente l’utile sul capitale investito è aumentato nel periodo considerato di 4,6 punti percentuali.
l) Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(84)
Nel 2005 il flusso di cassa netto derivante da attività operative era pari a circa 367 milioni di EUR. Nel 2006 è aumentato a circa 684 milioni di EUR, nel 2007 a 1 miliardo di EUR, per ridiscendere quindi a circa 630 milioni di EUR durante il PI. Non sono emersi elementi che facciano ritenere che l’industria comunitaria abbia avuto difficoltà a reperire capitali.
Campione
2005
2006
2007
PI
Flusso di cassa (in EUR)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Indice (2005 = 100)
100
186
282
173
m) Investimenti
(85)
Gli investimenti annuali realizzati dalle società costituenti il campione nella produzione di prodotto simile sono aumentati dell’83 % tra il 2005 e il 2006, di altri 94 punti percentuali tra il 2006 e il 2007 e sono cresciuti leggermente nel corso del PI. Tra il 2005 e il PI gli investimenti sono cresciuti complessivamente del 185 % circa. Questi investimenti dell’industria comunitaria miravano principalmente al miglioramento della qualità del prodotto, al rafforzamento dell’efficienza degli impianti, allo sviluppo di nuovi prodotti e processi, al miglioramento della sicurezza sul lavoro e alla protezione dell’ambiente. Non hanno ottenuto invece un incremento della capacità di produzione.
Campione
2005
2006
2007
PI
Investimenti netti (in EUR)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Indice (2005 = 100)
100
183
277
285
(86)
Si ritiene che l’industria comunitaria abbia destinato ingenti risorse agli investimenti durante il periodo considerato. Va tenuto conto a questo proposito del fatto che, negli anni precedenti, quando i livelli di redditività dell’industria comunitaria erano estremamente bassi o addirittura negativi, gli investimenti sono stati scarsi. A causa dei periodi prolungati durante i quali l’industria comunitaria ha subito gli effetti negativi, tra l’altro, delle importazioni in dumping provenienti dalla Croazia, dalla Russia e dall’Ucraina e durante i quali ha dovuto ridurre drasticamente gli investimenti (4), non le è stato possibile realizzare i necessari investimenti. Pertanto, il miglioramento del livello dei profitti nel periodo considerato è stato determinante per permettere all’industria comunitaria di realizzare gli investimenti rinviati per lungo tempo. Non sono stati effettuati miranti a potenziare le capacità di produzione data la crescente incertezza sulla possibilità di trarre vantaggio dall’aumento della domanda in presenza dell’aggressiva espansione delle importazioni dalla RPC.
n) Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping
(87)
Tenuto conto del volume, della quota di mercato e dei prezzi delle importazioni dal paese interessato, gli effetti sull’industria comunitaria dei margini reali di dumping possono essere considerati rilevanti. Va ricordato che nel 2006 sono state istituite misure antidumping per compensare il pregiudizio causato dalle importazioni in dumping in provenienza da vari paesi. I positivi risultati finanziari ottenuti durante il periodo considerato hanno permesso all’industria comunitaria di superare in una certa misura le conseguenze delle pratiche di dumping del passato. Tuttavia, è stato anche provato che l’industria comunitaria non ha potuto beneficiare pienamente dell’eccezionale espansione del mercato osservata durante il periodo d’analisi (cfr. considerando 75), dal momento che le quote di mercato detenute in precedenza dalle importazioni oggetto di misure sono state rimpiazzate da importazioni cinesi a basso prezzo, che hanno contribuito in parte a far perdere quote di mercato all’industria comunitaria. Tali sviluppi hanno sicuramente ostacolato la piena ripresa dell’industria comunitaria e la sua tendenza ad investire e a sviluppare le capacità di produzione per stare al passo con un mercato in espansione (cfr. considerando 86). Si può pertanto concludere che l’industria comunitaria non si è pienamente ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping e che resta vulnerabile al pregiudizio che può derivare dalla presenza sul mercato comunitario di ingenti volumi di importazioni oggetto di dumping.
5. Conclusioni sul pregiudizio
(88)
I dati verificati indicano alcuni elementi pregiudizievoli. In effetti, in un mercato in forte espansione (+ 24 %), l’industria comunitaria ha registrato solo un aumento parziale (+ 14 %) delle sue vendite sul mercato interno, con conseguente riduzione della sua quota di mercato (dal 69 % al 64 %). Tuttavia, in questo contesto l’industria comunitaria è riuscita a mantenere un livello sufficientemente alto di utilizzo degli impianti e di prezzi, per cui la sua redditività è rimasta buona (circa 15 % nel PI). In conclusione, il potenziale pregiudizio subito dall’industria comunitaria si è mantenuto entro certi limiti e non ha causato problemi economici di rilievo.
(89)
In considerazione di quanto precede, si è concluso che nel PI l’industria comunitaria non ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base. Occorre tuttavia sottolineare che l’industria comunitaria usciva da un periodo in cui aveva subito le conseguenze di pratiche di dumping pregiudizievoli, che hanno portato all’adozione di misure antidumping nel 2006. Se l’industria comunitaria è riuscita a riprendersi in parte da precedenti situazioni pregiudizievoli, ciò è dovuto essenzialmente alla forte espansione del mercato tra il 2005 e il PI. Anche se l’adozione di misure antidumping nel giugno 2006 ha eliminato gli effetti pregiudizievoli delle pratiche di dumping da parte di numerosi paesi, durante il PI è stato commercializzato a prezzi molto bassi sul mercato comunitario un volume considerevole di prodotti in dumping (importati dalla RPC). Se la situazione del mercato dovesse cambiare e l’espansione osservata durante il periodo considerato dovesse interrompersi e la tendenza economica invertirsi, l’industria comunitaria sarebbe pienamente esposta agli effetti potenzialmente pregiudizievoli di tali importazioni in dumping. Si conclude pertanto che l’industria comunitaria, pur non avendo subito un pregiudizio notevole durante il PI, alla fine di tale periodo si trova in una situazione di vulnerabilità.
E. MINACCIA DI PREGIUDIZIO
1. Possibile sviluppo del consumo comunitario, delle importazioni dal paese interessato e della situazione dell’industria comunitaria dopo il periodo dell’inchiesta
(90)
Per poter valutare se l’industria comunitaria fosse esposta a un rischio di pregiudizio, è stato necessario analizzare in maggior dettaglio alcuni elementi riguardanti il periodo considerato e il PI. Tale analisi più approfondita è stata realizzata sulla scorta delle informazioni raccolte per il 2008 e il 2009 sui principali indicatori di pregiudizio. A tal fine sono state utilizzate le informazioni fornite dalle società costituenti il campione nei loro questionari, si è proceduto ad un aggiornamento dei dati statistici e all’analisi di ogni altro elemento fornito dalle parti. Su questa base è stato stabilito quanto segue.
1.1. Consumo comunitario
(91)
Il consumo comunitario, che era in crescita fino al PI, secondo le stime dovrebbe decisamente calare (del 30 % e oltre) tra la fine del PI e il 2009. Tale stima si basa sulle informazioni pubblicate, confermate dai dati presentati dal denunziante e dalle previsioni dei produttori comunitari costituenti il campione.
(92)
Inoltre, il denunziante ha presentato informazioni suddivise per segmento di mercato in cui si prevede un calo importante in tutti i settori, fatta eccezione per il settore OCTG, che potrebbe risentire meno della forte contrazione - altrimenti generalizzata - della domanda.
1.2. Importazioni dalla RPC e quota di mercato corrispondente
(93)
Le importazioni in dumping hanno registrato un costante e forte rialzo sino alla fine del PI. Tale tendenza alla crescita su base annua è stata constatata sino alla fine del 2008. Tenuto conto della riduzione del consumo dagli ultimi mesi del 2008, nel 2009 dovrebbe aumentare anche la loro quota di mercato.
(94)
Si prevede che le importazioni dalla Cina continueranno ad interessare prevalentemente i settori dell’industria meccanica, delle costruzioni e dei tubi, come indicato nel considerando 60.
(95)
Anche se, a seguito della flessione della domanda, il volume totale delle importazioni dovesse diminuire - si tratterebbe comunque di una diminuzione limitata - la quota di mercato delle importazioni dalla RPC aumenterà proporzionalmente in questi segmenti di mercato nei quali sono da sempre fortemente rappresentate. È probabile che le importazioni a basso prezzo assumano sempre maggior importanza in un mercato che cerca sempre più di ridurre i costi.
(96)
Di conseguenza, si prevede che la quota di mercato stimata delle importazioni cinesi aumenterà ancora. A seconda dell’evoluzione del consumo, la quota di mercato delle importazioni dalla Cina potrebbe altresì aumentare di alcuni punti percentuali tra il 2008 e il 2009, tenuto conto dell’aggressiva politica espansionistica degli ultimi anni (cfr. considerando 61, 114 e 115).
(97)
Per quanto riguarda i prezzi delle importazioni del prodotto interessato, l’associazione degli esportatori cinesi («CISA») ha dichiarato che sono aumentati notevolmente dopo il PI.
(98)
Dalle statistiche di Eurostat risulta che un simile aumento c’è effettivamente stato dopo il PI e in alcuni casi si è trattato di un aumento considerevole (sino al 33-43 %). Tuttavia, l’inchiesta ha stabilito che quest’aumento è determinato dal rialzo generale dei prezzi di alcune materie prime (acciaio, rottami di ferro e ghisa) e dei costi energetici che tra aprile e ottobre 2008 hanno caratterizzato il mercato mondiale; tale aumento non ha inoltre eliminato la sottoquotazione dei prezzi che permane apparentemente rilevante.
1.3. Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti dell’industria comunitaria
(99)
La produzione dell’industria comunitaria dovrebbe calare da 20 a 35 punti percentuali tra il PI e il 2009. Tale tendenza è stata confermata dalle previsioni presentate dalle società costituenti il campione. Dall’analisi di tali previsioni si può dedurre che il calo globale della produzione ha trovato riscontro nel fatto che, in una situazione caratterizzata dal calo generale del consumo, la domanda relativa a taluni tipi di prodotti è diminuita meno di quella relativa ad altri; si prevede pertanto una variazione nella gamma di prodotti offerti dall’industria comunitaria.
(100)
Dalle informazioni comunicate dalle società costituenti il campione risulta che la capacità di produzione dovrebbe rimanere stabile nel 2009, mentre l’utilizzo degli impianti dovrebbe scendere al 70 % circa nello stesso anno. Tali previsioni sono in linea con la netta flessione del consumo come indicato nel considerando 91. Infatti, le visite di verifica hanno già dimostrato: i) una riduzione dei turni (per lo più da 18 a 15 alla settimana); ii) il ricorso sempre più frequente a piani di licenziamento e di sospensione temporanea dal lavoro; iii) chiusure prolungate durante il periodo delle ferie. Come è risultato dalle precedenti inchieste, in caso di utilizzo degli impianti a tassi inferiori al 75 %, l’industria comunitaria non sarebbe in grado di raggiungere un livello di prestazioni sostenibile (cfr. considerando 71).
1.4. Vendite dell’industria comunitaria sul mercato interno (in termini di volumi e prezzi)
(101)
Per le stesse ragioni esposte al considerando 99, le vendite dell’industria comunitaria sul mercato interno dovrebbero calare nettamente, tanto quanto il consumo, ma probabilmente ancor di più, secondo le proiezioni dei produttori comunitari costituenti il campione.
(102)
Dal momento che si prevede che perderà altre quote del mercato interno a causa delle importazioni cinesi in dumping, l’industria comunitaria sarà costretta a dipendere sempre più dai mercati d’esportazione. Le società costituenti il campione hanno effettivamente annunciato un calo delle vendite nella Comunità più pronunciato rispetto a quello della produzione totale, in quanto la produzione destinata all’esportazione rimarrà pressoché invariata rispetto alla produzione di merci destinate al mercato della Comunità. Ciò è dovuto al fatto che le attività di esportazione dell’industria comunitaria interessano prevalentemente i settori OCTG (35 %), tubi (25 %) e produzione di energia (13 %), mentre nell’industria meccanica e delle costruzioni hanno rappresentato solo il 16 % (rispetto al 60 % delle vendite sul mercato interno; cfr. considerando 73).
(103)
Dai dati comunicati dall’industria comunitaria risulta che i volumi delle vendite sono già diminuiti e/o, secondo quanto previsto, diminuiranno in maniera significativa, in particolare in alcuni segmenti del mercato nei quali la presenza delle merci cinesi si è affermata con maggior forza (industria meccanica, delle costruzioni e tubi).
(104)
I prezzi di vendita, secondo le stime fornite dai produttori costituenti il campione, dovrebbero rimanere in media stabili rispetto ai prezzi osservati nel corso del PI.
(105)
Tuttavia, l’andamento dei prezzi di vendita non sarebbe pienamente rappresentativo della reale contrazione dei prezzi che, secondo le proiezioni, avverrà a livello di singolo prodotto. Ciò è dovuto al fatto che, a causa della pressione esercitata dai prezzi delle importazioni cinesi, l’industria comunitaria cerca di riorientare la sua produzione verso tubi di qualità superiore. Di conseguenza, la riduzione della quota dei prodotti di qualità inferiore nel volume totale delle vendite dell’industria comunitaria sarà più marcata della riduzione media delle vendite totali, per cui avranno proporzionalmente maggior peso le merci commercializzate ad un prezzo più elevato. Per tale ragione si prevede un ribasso medio dei prezzi inferiore a quello che interesserà i prodotti in diretta concorrenza con le importazioni in dumping dalla RPC.
(106)
Pertanto, sono state raccolte informazioni presso l’industria comunitaria riguardo all’evoluzione dei prezzi di una serie di tipi di prodotti rappresentativi che, secondo i risultati dell’inchiesta, nel PI erano in diretta concorrenza con i prodotti importati dalla RPC in dumping. In base a tale analisi si è stabilito che i prezzi di importanti tipi di prodotti, importati durante il PI in quantitativi ingenti dalla RPC, nel secondo semestre del 2008 sono saliti, in parte a causa dell’aumento dei costi indicato al considerando 98.
1.5. Prezzi/costi dell’industria comunitaria
(107)
Le società costituenti il campione sono state inoltre invitate a comunicare dati riguardo alla prevedibile evoluzione dei loro costi per il prodotto in esame e ai principali costi.
(108)
Dai dati disponibili si può desumere che i costi potrebbero salire ancora. Ciò è dovuto principalmente a due fattori. In primo luogo, la riduzione della forza di lavoro conseguente al calo dei tassi di produzione e di utilizzo degli impianti non porterà presumibilmente ad un calo dei costi della manodopera in quanto la disoccupazione temporanea e la disoccupazione parziale rischiano di far aumentare il costo medio del lavoro. In secondo luogo, il riorientamento della gamma di prodotti verso prodotti di elevato valore (il che non significa necessariamente maggiore redditività) implicherebbe anche un aumento dei costi medi (ivi compresi i costi delle materie prime). Inoltre, la naturale perdita di rendimento a causa della riduzione dei volumi e di un utilizzo non ottimale degli impianti comporterebbe un incremento in misura corrispondente dei costi fissi.
1.6. Quota di mercato dell’industria comunitaria
(109)
Secondo le stime, la quota di mercato dell’industria comunitaria diminuirà di alcuni punti percentuali tra il PI e il 2009 per effetto della crescente pressione esercitata dalle importazioni dalla RPC in dumping in un mercato europeo in forte flessione (cfr. considerando 93 e 101).
1.7. Redditività dell’industria comunitaria
(110)
Secondo i dati presentati dai produttori comunitari, tra il PI e il 2008 la redditività dell’industria comunitaria è leggermente diminuita (0,5 punti percentuali). Tuttavia, dai dati emerge che tale redditività è calata considerevolmente alla fine del 2008 e si prevede che calerà ancora del 2 % circa nel 2009.
(111)
Si rammenta che già in passato la redditività dell’industria comunitaria era particolarmente bassa nei periodi in cui il tasso di utilizzo degli impianti era inferiore al 75 %. Ciò si è verificato in particolare durante il periodo dell’inchiesta che si è conclusa con il regolamento (CE) n. 954/2006 del Consiglio (5), allorché l’utilizzo degli impianti era diminuito notevolmente per effetto della pressione esercitata dalle importazioni in dumping provenienti, tra l’altro, dalla Croazia, dalla Russia e dall’Ucraina.
1.8. Conclusioni relative al possibile sviluppo del consumo comunitario, delle importazioni dal paese interessato e della situazione dell’industria comunitaria dopo il periodo dell’inchiesta
(112)
Dall’analisi di cui sopra riguardo alla probabile evoluzione del consumo, delle importazioni di prodotti cinesi in dumping e dei principali indicatori del pregiudizio per il periodo compreso tra il PI e il 2009 (cfr. considerando 90-111) si evince che la situazione economica dell’industria comunitaria si è già notevolmente deteriorata e che le proiezioni per il prossimo futuro non indicano un miglioramento, bensì un ulteriore aggravamento. Ne è una prova evidente la palese riduzione della produzione, dei volumi delle vendite della Comunità, delle quote di mercato e della redditività (- 13 punti circa). Questa valutazione è stata fatta sulla base di dati previsionali supportati da elementi di prova sufficientemente dettagliati. In particolare, si sono potute verificare in larga misura già nel corso delle visite di verifica le tendenze osservate per il periodo compreso tra il PI e la fine del 2008. Altre prove (in particolare per quanto riguarda la flessione dei prezzi di vendita e dei volumi per il 2009) sono state presentate nel corso dell’inchiesta. Benché non sia possibile affermare con certezza - come avviene peraltro per qualsiasi previsione - che le tendenze indicate si realizzeranno esattamente come previsto, si ritiene tuttavia assai probabile che ciò avvenga. Si conclude pertanto che fin dai primi mesi del 2009 l’industria comunitaria si è trovata ad affrontare una situazione di pregiudizio notevole.
2. Minaccia di pregiudizio
(113)
Conformemente all’articolo 3, paragrafo 9, del regolamento di base, si è esaminato quali circostanze potrebbero eventualmente creare una situazione in cui le importazioni in dumping causerebbero un pregiudizio all’industria comunitaria. In questo contesto, è stata prestata particolare attenzione: i) allo sviluppo delle importazioni in dumping; ii) alla disponibilità di capacità non sfruttate presso gli esportatori; iii) al livello dei prezzi delle importazioni dalla Cina; e iv) al livello delle scorte.
2.1. Evoluzione dei volumi delle importazioni in dumping
(114)
Le importazioni provenienti dalla RPC sono aumentate enormemente tra il 2005 e il PI, passando da 26 000 a 543 000 tonnellate, come risulta dal considerando 59. Tali importazioni sono state effettuate sistematicamente a prezzi molto bassi, nettamente inferiori a quelli proposti da altri fornitori sul mercato comunitario. L’aumento sostanziale della quota di mercato detenuta da queste importazioni in dumping (cfr. considerando 61) conferma che il loro sviluppo non è dipeso dalla crescita della domanda. Al contrario, sembra che tale sviluppo sia stato determinato essenzialmente da una strategia aggressiva consistente nell’assorbire quote di mercato detenute precedentemente da importazioni in dumping di altra origine (cfr. considerando 141), allo scopo di accedere con forza ad un nuovo mercato. L’aumento dei prezzi delle importazioni osservato nel secondo semestre del 2008 è interamente imputabile al forte rialzo dei costi delle materie prime, che ha trovato riscontro in un aumento dei costi dei tubi senza saldatura a livello mondiale; non riflette invece in alcun modo il proposito di ridurre le differenze con i prezzi applicati da altri fornitori sul mercato comunitario.
(115)
Su questa base si reputa impossibile stabilire una correlazione diretta tra l’evoluzione del consumo e il livello delle importazioni in dumping. Si ritiene invece che l’aumento delle importazioni in dumping tra il 2005 e il PI avrebbe avuto luogo comunque, anche in un contesto di consumo stabile, con la sola differenza che avrebbe avuto maggiori ripercussioni sulle quote di mercato degli altri fornitori. Se il consumo non fosse aumentato così rapidamente, è probabile che l’industria comunitaria avrebbe potuto subire un pregiudizio notevole già durante il periodo considerato. Pertanto, si ritiene che una tendenza al ribasso nella situazione globale del mercato comunitario non avrebbe un impatto rilevante sull’andamento del volume delle importazioni in dumping. Con ogni probabilità, la strategia aggressiva applicata per penetrare il mercato comunitario nel corso del periodo considerato sarà portata avanti allo scopo di acquisire quote di mercato a scapito di altri attori economici grazie alle importazioni a basso prezzo in dumping.
(116)
Le ultime cifre disponibili per tutto il 2008 rivelano che le importazioni erano pari a 507 589 tonnellate, superiori quindi a quelle del 2007, anche se leggermente inferiori a quelle del PI. Inoltre, secondo i dati degli ultimi due mesi del 2008, le importazioni sono aumentate rispetto allo stesso periodo dell’anno precedente (84 000 tonnellate nel 2008 rispetto a 79 000 tonnellate nel 2007), nonostante l’inchiesta abbia rivelato la presenza dal novembre 2008 di segni evidenti di una flessione della domanda sul mercato comunitario. Si può pertanto concludere che, secondo le informazioni più recenti, il volume delle importazioni dalla RPC può essere considerato quanto meno stabile. A tale riguardo, si nota che, anche nel caso in cui le importazioni in dumping presentassero a breve termine un andamento diverso rispetto al passato, ossia rimanessero invariate o cominciassero a diminuire, queste informazioni andrebbero lette e analizzate sempre alla luce dell’evoluzione del consumo. In altre parole, i risultati relativi a questo fattore non dovrebbero basarsi sulla semplice osservazione dell’evoluzione dei volumi delle importazioni in dumping in termini assoluti, ma dovrebbero tener conto del contesto del mercato interessato da tale evoluzione, nonché della possibilità o meno che tale evoluzione determini un aumento o una diminuzione della quota di mercato detenuta da queste importazioni in dumping. Secondo i dati disponibili è evidente che nel periodo considerato le importazioni in dumping hanno registrato una crescita sostanziale delle loro quote di mercato; tuttavia, tale tendenza non sembra arrestarsi o invertirsi in un periodo in cui la domanda ha già cominciato a diminuire. Di conseguenza, la quota di mercato delle importazioni in dumping dalla RPC è destinata ad aumentare (cfr. considerando 96). Si conclude pertanto che, tenuto conto della prevedibile forte diminuzione del consumo, è probabile che la pressione di queste importazioni in dumping sul mercato comunitario si rafforzi in maniera sostanziale.
2.2. Riserva di capacità disponibili presso gli esportatori
(117)
L’analisi delle informazioni comunicate dai produttori esportatori costituenti il campione ha rivelato che soltanto per queste società nel 2008 è previsto un aumento delle capacità di almeno 740 000 tonnellate. Inoltre, l’industria comunitaria argomenta che due società costituenti il campione prevedono la costruzione di impianti per la fabbricazione di tubi senza saldatura, le cui capacità raggiungeranno le 500 000 tonnellate entro il primo semestre del 2009. Tale prevista crescita delle capacità potrà naturalmente essere verificata soltanto una volta che le linee di produzione saranno operative; è dunque difficile valutare la futura disponibilità di capacità non utilizzate nella RPC. Tuttavia, anche considerando unicamente le risposte degli esportatori cinesi costituenti il campione, si può concludere che esiste una riserva notevole di capacità di produzione in Cina, dal momento che si è calcolato che il consumo comunitario totale durante il PI era pari a 3 300 000 tonnellate. Inoltre, il denunziante ha comunicato informazioni attendibili sull’entrata in servizio nel gennaio 2009 di due nuovi impianti di fabbricazione di tubi senza saldatura nella RPC. Questi due impianti, con una capacità di circa 400 000 tonnellate ciascuno, sono in grado da soli di rifornire un quarto del mercato comunitario.
(118)
Inoltre, secondo le informazioni fornite dall’associazione cinese dei produttori (CISA) le capacità totali di produzione in Cina sono pari a circa 20 milioni di tonnellate. I produttori cinesi costituenti il campione hanno dichiarato che le loro esportazioni rappresentavano, in media, il 27 % del totale delle loro vendite nel corso del PI, rispetto al 17 % del 2005. Si può pertanto concludere che durante il periodo considerato gli esportatori cinesi hanno rafforzato in maniera considerevole la loro tendenza all’esportazione, il che ha comportato un netto aumento delle loro esportazioni in termini assoluti, in quanto le vendite totali dei produttori costituenti il campione sono salite del 56 % e oltre nel corso del periodo considerato. Nulla lascia supporre, nel prossimo futuro, un’inversione di tale tendenza, che è il risultato dell’effetto combinato di un aumento della produzione e del tasso d’esportazione.
(119)
La percentuale delle esportazioni cinesi verso la Comunità (in percentuale del totale delle esportazioni dalla Cina) è fortemente aumentata durante il periodo considerato, passando dall’1 % nel 2005 al 9 % durante il PI. Ciò conferma che ha già avuto luogo nel corso del periodo considerato un deciso riorientamento delle attività di esportazione e che la Comunità ha assunto nuova importanza nella strategia globale degli esportatori cinesi. Gli altri mercati principali sono gli Stati Uniti con il 36 % (rispetto al 31 % del 2007), l’Algeria (6 % rispetto al 2 % del 2006) e la Corea del Sud (6 % rispetto al 3 % del 2005). Su questa base, si può prevedere che una parte significativa delle sovraccapacità generate recentemente sarà orientata verso il mercato comunitario. Si può prevedere inoltre a breve un netto ridimensionamento di alcuni di questi mercati, in particolare del mercato statunitense, e i volumi di produzione resi disponibili potranno essere facilmente riorientati verso la CE. Questo riorientamento non ha potuto essere finora più incisivo perché, secondo le statistiche cinesi e le informazioni raccolte dai produttori cinesi costituenti il campione, i prezzi sul mercato comunitario sono stati fino ad oggi di poco inferiori a quelli praticati in altri mercati. Tuttavia, si può prevedere che, nel caso di una riduzione sostanziale dei volumi venduti su altri mercati, le considerazioni relative ai livelli di prezzo non avranno un gran peso a fronte della necessità di mantenere i volumi di produzione e l’utilizzo degli impianti a livelli sufficientemente alti. I mercati come quello comunitario, l’accesso ai quali si è rivelato relativamente facile e con ottimi risultati, diventeranno probabilmente l’obiettivo preferito di questo tipo di politica di riorientamento.
2.3. Prezzi delle importazioni dalla RPC
(120)
I prezzi delle importazioni dalla Cina durante il periodo considerato sono stati nettamente inferiori non solo a quelli dell’industria comunitaria, ma anche ai prezzi di paesi terzi. Ne dà conferma l’analisi della sottoquotazione di cui ai considerando 65 e 142. La sottoquotazione constatata è fondamentale e sistematica (vale a dire, relativamente omogenea in base al tipo di prodotto) e ha assicurato l’espansione continua della quota di mercato detenuta dalle importazioni in dumping nel corso del periodo considerato. Vi è stata dunque, durante il periodo considerato, un’evidente correlazione tra l’aumento delle quote di mercato delle importazioni in dumping e la diminuzione delle quote di mercato delle vendite da parte di altre fonti, ivi compresa l’industria comunitaria; tale situazione è stata resa possibile dai benefici derivanti dalla notevole differenza dei prezzi di vendita. Se tale situazione non ha arrecato un pregiudizio notevole all’industria comunitaria durante il periodo considerato, ciò è dovuto unicamente al fatto che l’espansione del mercato comunitario ha offerto all’industria comunitaria un margine di manovra sufficiente per mantenere il suo livello di produzione, le sue capacità di produzione, le sue vendite e i suoi livelli di redditività.
(121)
Non v’è motivo di ritenere che, in un ambiente economico caratterizzato da una sostanziale flessione della domanda, i prezzi bassi avranno tendenza ad aumentare. Al contrario, dal punto di vista del fornitore, quando il consumo cala, i prezzi bassi dovrebbero essere tenuti bassi, allo scopo di acquisire altre quote di mercato o, quanto meno, di mantenere e consolidare quelle esistenti. Allo stesso tempo, i produttori di merci, tra cui il prodotto in esame, che già acquistavano a basso prezzo, eserciteranno una pressione per mantenere bassi tali prezzi o abbassarli ulteriormente, al fine di limitare i propri costi. I produttori che in passato avevano favorito prodotti più costosi tenderanno a ridurre, se possibile, i loro costi di produzione e opteranno per prodotti a buon mercato, anche se questa scelta potrebbe richiedere sacrifici in termini, ad esempio, di qualità del prodotto e di sicurezza dell’approvvigionamento.
(122)
Nel considerando 98 si precisa che i prezzi delle importazioni dalla Cina sono aumentati leggermente dopo il PI. Dal momento che tale aumento rispecchia innanzitutto un incremento a livello mondiale dei prezzi di alcune importanti materie prime, non si può escludere che tale aumento sia soltanto temporaneo e che la tendenza si invertirà non appena diminuirà il prezzo di tali materie prime. Inoltre, dal momento che questa materia prima costituisce un prodotto di base, l’aumento dei prezzi constatato è stato trasferito nella misura del possibile da tutti i produttori sul prezzo finale dei tubi senza saldatura. L’industria comunitaria è stata inoltre costretta ad aumentare i suoi prezzi di vendita per compensare tale aumento dei costi. Di conseguenza, dal momento che tutti i prezzi di mercato sono aumentati, i prezzi delle importazioni in dumping continuano ad essere nettamente inferiori ai prezzi di vendita dell’industria comunitaria, anche dopo il PI.
(123)
In conclusione, i prezzi molto bassi delle importazioni in dumping hanno un duplice effetto negativo: i) da un lato, il significativo differenziale dei prezzi causerà probabilmente un riorientamento verso le importazioni in dumping in quanto gli utilizzatori avranno la tendenza ad acquistare sempre maggiori quantità di prodotti venduti a basso prezzo; ii) dall’altro, è probabile che l’esistenza di prezzi così bassi sul mercato sarà usata dagli acquirenti come strumento di negoziazione per far abbassare i prezzi offerti dai produttori comunitari e da altri fornitori, provocando quindi un effetto depressivo sia sui volumi che sui prezzi. Se questi effetti possono essere contestabili nelle situazioni in cui i differenziali dei prezzi non sono rilevanti, nel caso in oggetto e tenuto conto della forte sottoquotazione rilevata, il pregiudizio che ne deriva dovrebbe, secondo le previsioni, essere notevole.
2.4. Livello delle scorte
(124)
Questo fattore non è determinante per l’analisi dal momento che normalmente le scorte sono detenute dai commercianti (grossisti) e non dai produttori. Benché l’industria comunitaria si sia espressa in tal senso, non si è potuto dimostrare che attività di stoccaggio abbiano avuto luogo in proporzioni tali da influenzare sensibilmente il mercato nell’immediato futuro.
2.5. Altri elementi
(125)
Occorre sottolineare che nessun produttore cinese costituente il campione soddisfaceva i criteri per ottenere il trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato, anche perché tutte queste società sono considerate come tuttora operanti sotto l’influenza dello Stato (nessuna di esse soddisfaceva il criterio 1 o il criterio 3). In una situazione di crisi economica mondiale è probabile che il governo cinese sia tentato di intervenire maggiormente per sostenere queste società (o i loro fornitori), quindi aiutandole a tenere bassi i loro costi e a preservare o consolidare il loro vantaggio in termini di prezzi sul mercato comunitario. In conclusione, si ritiene che gli esportatori cinesi operino in un ambiente che permette loro di mantenere facilmente il loro vantaggio a livello di prezzi anche nel caso in cui altri fornitori del mercato comunitario abbassino i loro prezzi per ridurre lo scarto con quelli delle importazioni in dumping applicati nel corso del periodo considerato. Anche nel caso in cui la pressione esercitata dalla notevole sottoquotazione delle importazioni in dumping durante il PI determinasse una riduzione del livello dei prezzi dell’industria comunitaria, non si può escludere un’ulteriore riduzione dei prezzi da parte degli esportatori cinesi allo scopo di mantenere il differenziale osservato nel corso del PI.
3. Conclusione relativa alla minaccia di pregiudizio
(126)
La minaccia rappresentata dai fattori di pregiudizio analizzati nei considerando 113-125 va vista nel contesto della situazione specifica del mercato che è cambiata dopo il PI e che probabilmente persisterà nell’immediato futuro sul mercato comunitario. Nel contesto di un consumo in forte calo, quale descritto nel considerando 91, le importazioni cinesi costituiscono una considerevole minaccia di pregiudizio per le seguenti ragioni:
i)
l’aumento record dei loro volumi in termini assoluti e relativi sul mercato comunitario, il che testimonia una strategia di penetrazione del mercato, associata ad uno sviluppo stabile dopo il PI, nonostante la flessione della domanda;
ii)
il loro potenziale aumento futuro in termini assoluti e/o relativi per effetto dell’esistenza di ingenti capacità di produzione inutilizzate nella RPC e del ridimensionamento probabile di altri mercati che potrebbe rendere disponibili altri volumi in vista di un riorientamento verso l’Europa; e
iii)
la differenza significativa di prezzo rispetto al prodotto simile nella Comunità o proveniente da altri paesi, che dovrebbe favorire un riorientamento verso le importazioni cinesi in dumping e far abbassare il livello dei prezzi nel mercato comunitario.
Si conclude provvisoriamente che, in assenza di misure, le importazioni in dumping dalla RPC causerebbero nell’immediato un pregiudizio notevole ad un’industria comunitaria già vulnerabile, in particolare in termini di riduzione delle vendite, delle quote di mercato, della produzione e della redditività.
F. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(127)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se le importazioni in dumping abbiano arrecato o minaccino di arrecare all’industria comunitaria un pregiudizio di tale entità da potersi definire notevole. In questa analisi sono stati esaminati altri fattori noti, oltre alle importazioni in dumping, che nello stesso periodo potrebbero aver arrecato o minacciato di arrecare un pregiudizio all’industria comunitaria, di modo che il pregiudizio arrecato eventualmente da tali fattori non sia attribuito alle importazioni in questione.
2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(128)
Tra il 2005 e il PI, il volume delle importazioni in dumping del prodotto in esame originario della RPC è aumentato di 20 volte, passando da 26 273 tonnellate a 542 840 tonnellate, e la loro quota di mercato nella Comunità è cresciuta di più di 16 punti percentuali (dall’1 % al 17,1 %). Il prezzo medio di queste importazioni è diminuito tra il 2005 e il PI ed è rimasto nettamente inferiore al prezzo medio di tutte le altre fonti di approvvigionamento.
(129)
Come indicato al considerando 65, la sottoquotazione dei prezzi delle importazioni cinesi è stata in totale del 24 % su una base media ponderata. Va inoltre sottolineato che per lo stesso periodo le stesse importazioni in dumping sono state vendute a prezzi nettamente inferiori a quelli delle importazioni provenienti da altre fonti (cfr. considerando 143).
(130)
Le importazioni provenienti dalla RPC non hanno causato un pregiudizio che può essere considerato notevole nel periodo compreso tra il 2005 e il PI. Tuttavia, si osserva una netta coincidenza tra l’aumento sostanziale delle importazioni cinesi e il deterioramento di alcuni indicatori del pregiudizio, come la riduzione della quota di mercato detenuta dall’industria comunitaria, che è calata di 5 punti percentuale in un contesto di consumo in crescita. L’aumento delle importazioni cinesi in dumping è stato pertanto la ragione per la quale l’industria comunitaria non è stata in grado di trarre il massimo beneficio dall’aumento della domanda sul mercato comunitario. Occorre inoltre ricordare a tale riguardo che l’impennata della quota di mercato dei prodotti cinesi ha chiaramente coinciso con l’erosione sostanziale delle quote di mercato detenute dalle importazioni provenienti dalla Russia e dall’Ucraina, che erano le loro concorrenti più immediate in termini di prezzi.
(131)
Inoltre, dal momento che i prezzi delle importazioni dalla RPC erano nettamente inferiori a quelli dell’industria comunitaria, si ritiene che tali importazioni in regime di dumping abbiano esercitato una pressione globale sui prezzi del mercato comunitario dal periodo dell’inchiesta in poi, impedendo così all’industria comunitaria di innalzare i suoi prezzi di vendita nella misura necessaria per mantenere il suo livello di redditività.
(132)
Come si è detto al considerando 89, nonostante la tendenza al ribasso esercitata su alcuni indicatori di pregiudizio dalle importazioni cinesi, si è concluso che nel complesso il pregiudizio subito dall’industria comunitaria non è stato notevole. Tuttavia, questi risultati devono essere letti alla luce dell’analisi in prospettiva riguardante lo sviluppo del consumo, delle importazioni e di taluni indicatori di pregiudizio stabiliti per il periodo successivo al PI e indicati ai considerando 91-112.
(133)
Come precisato nel considerato 93, le informazioni relative al periodo più recente tra il PI e il dicembre 2008 mostrano che il volume delle importazioni in dumping non è diminuito durante gli ultimi due mesi di quell’anno rispetto al 2007, e questo nonostante i chiari segnali di un consumo comunitario già in calo nei mesi di novembre e dicembre 2008. Questo dimostra che l’iniziale rallentamento del consumo non ha avuto conseguenze sul volume delle importazioni la cui quota di mercato, al contrario, aumenta. Non v’è motivo di ritenere che questa tendenza potrebbe invertirsi in uno scenario a breve termine simile o addirittura peggiore.
(134)
Tuttavia, anche se le importazioni in dumping diminuissero in una certa misura in termini assoluti, la loro quota di mercato è destinata a rimanere stabile o ad aumentare in un mercato che, secondo le proiezioni, dovrebbe ridimensionarsi piuttosto rapidamente. Infine, anche se i volumi delle importazioni dalla Cina cominciassero a diminuire in proporzioni maggiori rispetto al consumo, si ritiene che la presenza stessa di ingenti volumi di prodotti cinesi a basso prezzo nel contesto di un consumo in calo debba essere considerata come una causa di pregiudizio, in quanto eserciterà una forte pressione al ribasso sul livello generale dei prezzi di mercato. In una situazione di sovraccapacità e con clienti che si sforzano di ridurre i loro costi di produzione per mantenere la competitività, i prezzi di produzione tenderanno maggiormente ad allinearsi sul loro livello più basso (vale a dire il prezzo cinese). Le considerazioni relative alla qualità e alla sicurezza dell’approvvigionamento che, per il momento, possono avere giocato a favore dell’industria comunitaria svolgeranno probabilmente un ruolo minore e l’industria comunitaria sarà obbligata a ridurre i suoi prezzi a causa della pressione esercitata sul mercato dai prodotti cinesi a basso prezzo.
(135)
In conclusione, considerato che: i) benché non abbia subito un pregiudizio notevole durante il periodo considerato, alla fine del PI l’industria comunitaria si trovava in una situazione di vulnerabilità (cfr. considerando 89); ii) dopo il PI sembra vi siano tutte le condizioni favorevoli ad un pregiudizio (cfr. considerando 112); e iii) è soddisfatta anche la condizione necessaria alla minaccia di pregiudizio (cfr. considerando 126), si conclude che esiste un nesso di causalità tra la minaccia imminente di importazioni cinesi in dumping e il pregiudizio che, secondo le previsioni, subirà l’industria comunitaria.
3. Effetto di altri fattori
3.1. Attività d’importazione e d’esportazione dell’industria comunitaria
(136)
Si è constatato che alcuni membri dell’industria comunitaria hanno importato quantitativi limitati del prodotto in esame dalla RPC e da altri paesi. Lo scopo di tali importazioni (meno del 2 % del totale delle importazioni dalla RPC) era coprire domande specifiche di consumatori che chiedono prodotti particolari non fabbricati da questi produttori comunitari o a prezzi estremamente bassi. Tenuto conto delle limitate quantità importate, non si può ritenere che queste importazioni mettano in forse il nesso di causalità di cui sopra.
(137)
Inoltre, un gruppo di produttori comunitari è collegato ad un produttore esportatore cinese mediante una partecipazione minoritaria. È stato tuttavia stabilito che tale produttore esportatore cinese non ha venduto i suoi prodotti per l’esportazione nella Comunità a nessuna delle società collegate al produttore comunitario in questione. Si può pertanto concludere che una simile partecipazione minoritaria non ha né avrà probabilmente ripercussioni sulla situazione dell’industria comunitaria.
(138)
Un gruppo di produttori comunitari ha importato quantitativi ingenti di tubi in acciaio originari dell’Argentina e del Messico da società collegate. Si è trattato per lo più di prodotti pregiati, quali tubi per condotte e OCTG, che hanno rappresentato meno del 10 % della produzione comunitaria di quel gruppo. Inoltre, un raffronto per tipo di prodotto ha dimostrato che queste importazioni non sono state effettuate a prezzi inferiori ai prezzi di vendita dell’industria comunitaria. Pertanto, si è concluso che tali importazioni non hanno arrecato né arrecheranno in futuro pregiudizio all’industria comunitaria.
(139)
Come si evince dalla tabella seguente, il volume delle vendite all’esportazione è rimasto invariato nel corso del periodo considerato. Si è esaminata anche l’attività d’esportazione dell’industria comunitaria e si può escludere un suo eventuale contributo al pregiudizio da essa subito. In primo luogo, sono stati adeguatamente isolati i possibili effetti di tali attività ed esaminati nel corso dell’inchiesta. In secondo luogo, diversamente dalla produzione e dalle vendite in calo sul mercato interno, le esportazioni dell’industria comunitaria dovrebbero mantenersi stabili, in quanto interessano prevalentemente segmenti di mercato diversi (cfr. considerando 102).
Industria comunitaria
2005
2006
2007
PI
Vendite all’esportazione (in tonnellate)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Indice (2005 = 100)
100
111
104
100
3.2. Importazioni da paesi terzi (Russia e Ucraina)
(140)
Durante il periodo considerato le importazioni in provenienza dalla Russia e dall’Ucraina sono crollate in termini di volumi, come risulta dalla tabella riportata più avanti. La quota di mercato di questi due paesi ha continuato a calare, passando dal 15,4 % nel 2005 al 4,4 % durante il PI. Allo stesso tempo il prezzo medio delle vendite è aumentato del 33 %. Va segnalato che sia le importazioni russe che quelle ucraine sono state oggetto di misure antidumping dal 2006 (cfr. anche il considerando 86). Pertanto, i prezzi indicati nelle tabelle non sono quelli effettivamente applicati ai prodotti al loro ingresso sul mercato comunitario. Se si aggiunge a questi prezzi il dazio antidumping, il prezzo medio delle importazioni dalla Russia e dall’Ucraina aumenta a 860 EUR/t durante il PI.
(141)
Tenuto conto della costante differenza tra i prezzi medi ai quali le importazioni dalla RPC e quelle dalla Russia e dall’Ucraina sono entrate sul mercato comunitario e del fatto che le importazioni russe ed ucraine erano le naturali concorrenti delle importazioni cinesi nella fascia dei prezzi di mercato più prossima, si conclude che la brusca diminuzione delle quote di mercato di questi due ultimi paesi è dovuta al fatto che i dazi antidumping imposti hanno reso tali importazioni meno competitive rispetto alle importazioni in dumping dalla Cina, che hanno successivamente eroso la quota di mercato detenuta precedentemente dalle importazioni dalla Russia e dall’Ucraina. Si osserva, inoltre, che tale erosione era già di proporzioni tali che un’eventuale ulteriore espansione della quota di mercato delle importazioni cinesi avverrà a spese dei loro concorrenti diretti nella fascia dei prezzi di mercato più vicina, vale a dire l’industria comunitaria.
Russia + Ucraina
2005
2006
2007
PI
Volume delle importazioni (in tonnellate)
395 926
255 394
172 155
140 910
Indice (2005 = 100)
100
65
43
36
Quota di mercato delle importazioni
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Prezzi delle importazioni (in EUR/t)
613
672
777
814
Indice (2005 = 100)
100
110
127
133
Fonte: Eurostat.
3.3. Importazioni da altri paesi terzi
(142)
Le importazioni da altri paesi sono aumentate in maniera significativa in termini di volumi e prezzi di mercato tra il 2005 e il PI. La loro quota di mercato è tuttavia rimasta sostanzialmente stabile nel corso di tale periodo. Dall’analisi dei prezzi di mercato risulta che i prodotti originari di questi paesi hanno prezzi molto elevati rispetto ai prodotti fabbricati e venduti dall’industria comunitaria e alle importazioni cinesi in dumping.
Altri paesi terzi
2005
2006
2007
PI
Argentina
Volume delle importazioni (in tonnellate)
54 082
53 423
60 556
70 804
Indice (2005 = 100)
100
99
112
131
Quota di mercato delle importazioni
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Giappone
Volume delle importazioni (in tonnellate)
40 686
61 807
45 719
41 028
Indice (2005 = 100)
100
152
112
101
Quota di mercato delle importazioni
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
USA
Volume delle importazioni (in tonnellate)
25 866
18 006
26 875
41 226
Indice (2005 = 100)
100
70
104
159
Quota di mercato delle importazioni
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Messico
Volume delle importazioni (in tonnellate)
16 211
18 412
30 001
25 771
Indice (2005 = 100)
100
114
185
159
Quota di mercato delle importazioni
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Tutti gli altri paesi
Volume delle importazioni (in tonnellate)
63 107
64 620
77 647
90 788
Indice (2005 = 100)
100
102
123
144
Quota di mercato delle importazioni
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Totale degli altri paesi terzi
Volume delle importazioni (in tonnellate)
199 952
216 268
240 798
269 617
Indice (2005 = 100)
100
108
120
135
Quota di mercato delle importazioni
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Prezzi delle importazioni (in euro/tonnellata)
1 332
1 911
1 875
1 709
Indice (2005 = 100)
100
143
141
128
Fonte: Eurostat.
(143)
I prezzi delle importazioni dall’Argentina e dal Messico sono stati, in media, nettamente superiori ai prezzi di vendita medi dell’industria comunitaria. Come indicato al considerando 138, i prezzi dell’Argentina e del Messico non sono risultati inferiori ai prezzi dell’industria comunitaria.
(144)
Anche le importazioni dal Giappone e dagli Stati Uniti sono state realizzate, in media, a prezzi notevolmente più elevati dei prezzi medi di vendita dell’industria comunitaria. Inoltre, tali importazioni non hanno aumentato la loro quota di mercato. Pertanto, non sono considerate neppure una potenziale fonte di pregiudizio per l’industria comunitaria.
(145)
Le importazioni in provenienza da tutti gli altri paesi non sono tali, per i loro volumi, da potersi ritenere una possibile causa di pregiudizio. Si conclude, pertanto, che le importazioni da fonti diverse dalla Cina non hanno arrecato alcun pregiudizio all’industria comunitaria e che non vi è motivo di ritenere che esse potrebbero contribuire all’insorgere di un pregiudizio nell’immediato futuro.
3.4. Concorrenza degli altri produttori comunitari
(146)
Non vi sono elementi che inducano a pensare che gli altri produttori comunitari, non dichiaratisi esplicitamente a favore della denunzia, abbiano dovuto o dovranno affrontare nell’immediato futuro una situazione sostanzialmente diversa da quella dell’industria comunitaria durante il PI, né che a breve termine il comportamento di tali produttori possa arrecare pregiudizio all’industria comunitaria.
3.5. Costi di produzione (materie prime)
(147)
Come indicato al considerando 80, l’industria comunitaria è riuscita a ammortizzare l’aumento dei costi intervenuto nel periodo considerato con un aumento adeguato dei prezzi di vendita. Di conseguenza, si può affermare che, tra il 2005 e il PI, l’industria comunitaria ha mostrato la sua capacità di operare efficacemente in condizioni normali e di reagire in maniera adeguata ai cambiamenti dei suoi prezzi d’acquisto.
(148)
Come indicato nel considerando 107, i costi sono aumentati in maniera notevole nel periodo successivo all’inchiesta e, secondo le previsioni, aumenteranno ancora, a causa principalmente dell’aumento prevedibile, in termini relativi, dei costi fissi, dovuto ad un utilizzo ridotto degli impianti. Occorre comunque tener conto del fatto che un aumento dei costi medi globali dell’industria comunitaria può anche essere causato dal riorientamento della gamma di prodotti che l’industria comunitaria potrebbe essere costretta ad attuare a fronte della forte pressione al ribasso esercitata da alcuni tipi di prodotti cinesi venduti in dumping.
(149)
Come indicato al considerando 105, a causa della forte sottoquotazione, le quote di mercato dell’industria comunitaria per alcuni tipi di prodotti potrebbero diminuire in maniera sostanziale o sparire del tutto, il che la obbligherebbe a riorientare la sua produzione verso tipi di prodotti a prezzi di vendita più elevati ma anche a costi di produzione proporzionalmente più elevati. Contrariamente a quanto è accaduto durante il periodo d’analisi, tuttavia, l’industria comunitaria - a causa della pressione esercitata dalle importazioni dalla Cina in termini di perdita di quote di mercato e di crollo dei prezzi di vendita - non sembra essere in grado di compensare l’aumento dei costi con un aumento corrispondente dei prezzi di vendita.
3.6. Rallentamento del mercato comunitario dei tubi senza saldatura a causa della recessione economica
(150)
I potenziali effetti della flessione del consumo e della domanda incideranno sicuramente anche sulle prestazioni globali dell’industria comunitaria. Tuttavia, questi probabili effetti negativi avranno più o meno importanza in funzione dell’evoluzione della quota di mercato detenuta dalle importazioni dalla RPC. Anche se il rallentamento economico potrebbe pertanto essere considerato una possibile causa di pregiudizio dal novembre 2008 in poi, ciò non può in alcun modo diminuire gli effetti pregiudizievoli causati dall’esistenza sul mercato comunitario di ingenti quantitativi di importazioni dalla Cina in dumping a prezzi molto bassi. Ad esempio, anche in una situazione di volumi in calo, l’industria comunitaria potrebbe essere in grado di mantenere un livello di prezzi accettabile e pertanto di limitare gli effetti negativi di un rallentamento del consumo, se non ci fosse la concorrenza sleale dei prodotti cinesi venduti in dumping a prezzi molto bassi con conseguente abbassamento del livello generale dei prezzi sul mercato. Pertanto, il rallentamento economico non può essere considerato una possibile causa dell’interruzione del nesso di causalità tra la minaccia di pregiudizio e le importazioni in dumping dalla Cina.
4. Conclusioni sul nesso di causalità
(151)
La coincidenza tra l’aumento delle importazioni in dumping dalla RPC, l’aumento delle quote di mercato e la sottoquotazione constatata, da un lato, e l’esistenza di tutti gli elementi che indicano chiaramente una minaccia di pregiudizio imminente, dall’altro, che causerà un netto deterioramento della situazione economica dell’industria comunitaria, porta a concludere che le importazioni in dumping arrecheranno un pregiudizio notevole all’industria comunitaria ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base se non saranno prese misure di difesa contro tali importazioni.
(152)
Sono stati analizzati altri fattori, ma non sono stati considerati determinanti per il probabile pregiudizio. In particolare, né le importazioni da altri paesi, né i costi, né un calo generale della domanda del prodotto in esame per effetto del rallentamento economico possono in alcun modo attenuare l’effetto potenzialmente destabilizzante della minaccia rappresentata dalle importazioni cinesi per la situazione dell’industria comunitaria.
(153)
Sulla base dell’analisi di cui sopra, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti, che hanno avuto o probabilmente avranno conseguenze sulla situazione dell’industria comunitaria, dai probabili effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si conclude che le importazioni dalla RPC costituiscono una minaccia imminente per l’industria comunitaria, ai sensi dell’articolo 3, paragrafi 6 e 9, del regolamento di base.
G. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
(154)
La Commissione ha esaminato se, nonostante le conclusioni raggiunte sul dumping, sul pregiudizio, sulla minaccia di pregiudizio e sul nesso di causalità, vi fossero valide ragioni per concludere che in questo caso particolare l’adozione di misure non sia nell’interesse della Comunità. A tal fine, in conformità dell’articolo 21, paragrafo 1, del regolamento di base, la Commissione ha considerato il probabile impatto delle misure su tutte le parti coinvolte nel procedimento nonché le probabili conseguenze di una mancata adozione di misure.
1. Interesse dell’industria comunitaria
(155)
Alla luce di quanto precede, occorre istituire misure sulle importazioni in provenienza dalla RPC. Si prevede che l’istituzione di queste misure comporterà un aumento dei prezzi del prodotto in esame originario di tale paese e permetterà all’industria comunitaria di migliorare la sua situazione mantenendo un livello sufficiente di volumi di produzione, di vendite e, quindi, di quota di mercato. Senza l’adozione di simili misure si prevede che, in un contesto di consumo in calo, le importazioni dalla RPC continueranno a prezzi molto bassi, quindi aumentando la loro quota di mercato ed esercitando un effetto depressivo sul livello globale dei prezzi di mercato. In questa situazione, l’industria comunitaria deve affrontare una minaccia imminente di pregiudizio per effetto della perdita di volumi derivante dalla presenza delle importazioni dalla Cina e della possibile contrazione dei prezzi in seguito alla pressione al ribasso esercitata sui prezzi di mercato dalla crescente presenza delle importazioni dalla Cina sul mercato della Comunità.
2. Interesse degli altri produttori comunitari
(156)
Non vi sono elementi che inducano a ritenere che gli interessi degli altri produttori comunitari non dichiaratisi esplicitamente a favore della denunzia siano diversi da quelli indicati per l’industria comunitaria. Secondo le informazioni disponibili non v’è alcuna ragione per la quale l’analisi effettuata per l’industria comunitaria non si applichi negli stessi termini anche a queste altre società.
3. Interesse degli importatori indipendenti nella Comunità
(157)
Soltanto sei importatori hanno collaborato all’inchiesta. Soltanto un importatore, che rappresenta circa l’1,5 % del totale delle importazioni cinesi nell’UE, acquista il prodotto in esame esclusivamente in Cina; questo importatore ha un tasso di redditività inferiore al 5 % ed è il solo ad essersi espresso chiaramente contro un’eventuale istituzione di misure. Va tuttavia notato che durante il PI il prodotto in esame ha rappresentato meno del 10 % del volume d’affari della società. Inoltre, dal momento che saranno imposti dazi antidumping a tutti i produttori cinesi, è probabile che questo importatore sarà in grado di compensare l’aumento dei suoi costi con un rialzo dei prezzi a carico dei suoi acquirenti, in quanto i suoi concorrenti diretti subiranno le stesse conseguenze. Anche tutti gli altri importatori che hanno collaborato si riforniscono da altre fonti, tra cui l’industria comunitaria (il loro approvvigionamento presso l’industria comunitaria copre il 25-95 % del loro fabbisogno) e la loro redditività è molto più elevata.
4. Interesse degli utilizzatori
(158)
Un solo utilizzatore dei cinque che hanno collaborato si rifornisce in Cina (il 20 % circa del volume degli acquisti, il resto è acquistato principalmente presso l’industria comunitaria); a suo avviso, l’istituzione di misure avrà notevoli ripercussioni sulla sua impresa. Tuttavia, la redditività di tale società per i prodotti che contengono il prodotto in questione è molto elevata (superiore al 10 %). Secondo le stime, anche nel peggiore dei casi, vale a dire se tutti i prodotti cinesi fossero acquistati ai prezzi dell’industria comunitaria e l’aumento dei prezzi non potesse essere compensato da un rialzo dei prezzi a carico degli acquirenti, le conseguenze per la redditività di questo utilizzatore sarebbero minime (pari all’1 % del suo volume d’affari). Si ritiene pertanto che l’eventuale istituzione di misure non sarebbe pregiudizievole dell’interesse di detto utilizzatore.
5. Conclusione relativa all’interesse della Comunità
(159)
Per concludere, si ritiene che l’istituzione di misure sulle importazioni dalla RPC, in un contesto di consumo decrescente, non avrà ripercussioni in termini di volumi offerti sul mercato comunitario dal momento che esistono sufficienti capacità di produzione disponibili nell’industria comunitaria. Non si possono pertanto prevedere effetti negativi sulla sicurezza dell’approvvigionamento (si ricorda che i tipi di prodotti importati sono fabbricati anche dall’industria comunitaria). Dall’analisi risulta inoltre che, nel caso siano istituite misure, non saranno lesi gli interessi degli importatori o degli utilizzatori; tale constatazione è confermata dal livello relativamente basso di collaborazione da parte degli importatori e degli utilizzatori.
H. PROPOSTA DI MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(160)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in merito al dumping, al pregiudizio, alla minaccia di pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse della Comunità, si ritiene che debbano essere istituite misure provvisorie sulle importazioni del prodotto in esame originario della RPC, per evitare che le importazioni in dumping arrechino un pregiudizio notevole all’industria comunitaria; tale pregiudizio è incombente e sarà inevitabile senza l’adozione di tali misure.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(161)
Il livello delle misure provvisorie relative alle importazioni dalla RPC deve essere sufficiente ad eliminare la minaccia di pregiudizio per l’industria comunitaria derivante dalle importazioni in dumping, senza tuttavia superare i margini di dumping accertati. Nel calcolare l’importo del dazio necessario ad eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, si ritiene normalmente che le misure debbano consentire all’industria comunitaria di coprire i propri costi e di realizzare in genere un utile al lordo delle imposte pari a quello che potrebbe ragionevolmente ottenere in normali condizioni di concorrenza, ossia in assenza di importazioni in dumping.
(162)
L’industria comunitaria ha sostenuto che un margine di profitto del 12 % sarebbe necessario per assicurare una normale situazione competitiva sul mercato interno, in assenza di dumping pregiudizievole. L’associazione degli esportatori cinesi ha ammesso che un profitto dell’8 % può in alcune circostanze essere considerato un margine di profitto adeguato.
(163)
Tuttavia, un’inchiesta basata sulla minaccia di pregiudizio presuppone un numero più elevato di valutazioni e di ipotesi che non un’inchiesta basata su un pregiudizio notevole nel corso del PI. Il concetto di minaccia di pregiudizio implica infatti necessariamente l’elaborazione di proiezioni sulla futura realizzazione di un pregiudizio che non era presente durante il periodo dell’inchiesta. In questo scenario incerto è considerato un metodo prudente applicare provvisoriamente il margine di profitto stabilito nel corso dell’ultimo procedimento riguardante lo stesso prodotto (6), vale a dire il 3 %. Si riconosce tuttavia che tale questione dovrà essere riesaminata nella fase definitiva, quando sarà possibile raccogliere maggiori prove relativamente al pregiudizio prevedibile.
(164)
Tenuto conto di quanto precede, la necessaria maggiorazione dei prezzi è stata determinata in base ad un confronto, allo stesso stadio commerciale, tra la media ponderata dei prezzi all’importazione, utilizzata per calcolare la sottoquotazione dei prezzi, e i prezzi non pregiudizievoli dei prodotti venduti dall’industria comunitaria sul mercato interno, stabiliti come indicato al considerando 162.
(165)
Le differenze risultanti dal confronto di cui al considerando 163 sono state quindi espresse in percentuale del valore totale cif all’importazione stabilito per il PI. Poiché a due dei produttori cinesi che hanno collaborato è stato concesso il TI e tenuto conto della scarsa collaborazione, il livello provvisorio di eliminazione del pregiudizio su scala nazionale è stato stabilito calcolando i margini di pregiudizio più elevati constatati per i tipi di prodotti rappresentativi venduti da un produttore esportatore non operante in un’economia di mercato.
(166)
Il margine di pregiudizio così determinato per la RPC è nettamente inferiore del margine di dumping constatato.
Nome della società
Margine di pregiudizio
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Altre società che hanno collaborato
22,3 %
Tutte le altre società
24,2 %
2. Misure provvisorie
(167)
Alla luce di quanto precede e a norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che nei confronti delle importazioni del prodotto in esame originario della RPC debba essere istituito un dazio antidumping provvisorio, al livello del più basso tra i margini di dumping e di pregiudizio, conformemente al principio del dazio inferiore, che è comunque il margine di pregiudizio riscontrato.
(168)
Tenuto conto di quanto precede, le aliquote del dazio proposto sono le seguenti:
Società
Dazio antidumping
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Altre società che hanno collaborato
22,3 %
Tutte le altre società
24,2 %
(169)
Le aliquote del dazio antidumping applicabili a titolo individuale alle società indicate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l’inchiesta per le società in questione. Tali aliquote (diversamente dal dazio per l’intero paese, applicabile a «tutte le altre società») si applicano quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari dei paesi interessati e fabbricati dalle società, cioè dalle specifiche persone giuridiche di cui è fatta menzione. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società la cui ragione o denominazione sociale e il cui indirizzo non vengano espressamente menzionati nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(170)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali (ad esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (7) corredate di tutte le informazioni utili, in particolare l’indicazione delle eventuali modifiche nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite per l’esportazione, collegate ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se necessario, il regolamento sarà opportunamente modificato mediante l’aggiornamento dell’elenco delle società che beneficiano delle aliquote di dazio individuali.
(171)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l’aliquota del dazio residuo dovrà essere applicata non soltanto ai produttori esportatori che non hanno collaborato ma anche ai produttori che non hanno esportato verso la Comunità durante il PI.
I. DISPOSIZIONE FINALE
(172)
Ai fini di una sana amministrazione, occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che hanno contattato la Commissione nel termine stabilito nell’avviso di apertura possano comunicare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite. Occorre inoltre precisare che le conclusioni relative all’istituzione dei dazi elaborate ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista dell’adozione di eventuali misure definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di tubi senza saldatura, di ferro o di acciaio, a sezione circolare, di diametro esterno massimo pari o inferiore a 406,4 mm e un valore equivalente di carbonio (Carbon Equivalent Value, CEV) non superiore a 0,86 secondo la formula e le analisi chimiche dell’Istituto internazionale della saldatura (International Institute of Welding, IIW) (8), classificati ai codici NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 (9) (codici TARIC 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 e 7304599320) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto cif franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti fabbricati dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Dazio antidumping (%)
Codice addizionale TARIC
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City
15,1
A949
Società elencate nell’allegato
22,3
A950
Tutte le altre società
24,2
A999
3. L’immissione in libera pratica nella Comunità del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono chiedere di essere informate delle principali circostanze e considerazioni sulla base delle quali è stato adottato il presente regolamento; possono inoltre presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere un’audizione alla Commissione entro un mese dalla data d’entrata in vigore del presente regolamento.
Ai sensi dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono comunicare le loro osservazioni in merito all’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 7 aprile 2009.