32006R1583
L 294/2
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1583/2006 НА СЪВЕТА
от 23 октомври 2006 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на етаноламини с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основен регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През февруари 1994 г. Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 229/94 (2) окончателни антидъмпингови мита върху вноса на етаноламини („разглеждан продукт“) с произход от Съединените американски щати (САЩ). Митата бяха във формата на променливи мита на основата на минималните цени за трите вида етаноламини, а именно моноетаноламин (MEA), диетаноламин (DEA) и триетаноламин (TEA).
(2)
След искане от страна на Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC) Комисията беше сезирана през м. февруари 1999 г. с искане за преразглеждане изтичането на срока на мерките и за междинно преразглеждане, депозирано в съответствие с член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент. С Регламент (ЕО) № 1603/2000 (3) Съветът приключи това преразглеждане и наложи окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на етаноламини с произход от САЩ. Формата на мерките беше променена в специфично фиксирано мито на тонове, независимо от вида. Две от трите дружества, които се възползваха от индивидуалното антидъмпингово мито, бяха Dow Chemical Company и Union Carbide Corporation.
(3)
След прехвърляне на производството на етаноламин на Dow Chemical Company към дружеството INEOS LLC, индивидуалното антидъмпингово мито в размер на 69,40 EUR за тон, приложимо към Dow Chemical Company, беше вменено на INEOS LLC (4). Но след като на 6 февруари 2001 г. Dow Chemical Company придоби всички акции на Union Carbide Corporation - дружество, което се възползваше от индивидуално антидъмпингово мито в размер на 59,25 EUR на тон, Dow Chemical Company продължава да работи в областта на производството на етаноламини. Union Carbide Corporation все още съществува, но вече е част от групата на Dow Chemical Company и няма самостоятелна производствена дейност.
2. Искане за преразглеждане на изтичане на срока на мерките
(4)
След публикуването през ноември 2004 г. на известие за предстоящо изтичане на срока на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на етаноламини с произход от САЩ (5), комисията беше сезирана с искане за преразглеждане, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(5)
Искането беше депозирано от CEFIC от името на производители, които представляват голяма част, в случая над 75 % от общото производство на етаноламин в Общността.
(6)
Искането се базираше на обстоятелството, че изтичането на срока на мерките има вероятност да доведе до продължаване или повторна поява на дъмпинг и вреди за производството на Общността. След като установи, след консултация с консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за предприемане на преразглеждане на изтичане на срока на мерките, Комисията започна чрез известие за образуване (6) разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
(7)
Службите на Комисията официално уведомиха производителите в Общността, производителите износители в САЩ, вносители/търговци, производствата потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и органите на САЩ за започване на преразглеждането. Заинтересованите страни получиха възможността да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в известието за образуване на разследване срокoве.
(8)
Службите на Комисията разпратиха въпросници на всички известни заинтересовани страни и на тези, поискали да получат въпросници, в посочените в известието за образуване на разследване срокoве.
(9)
Комисията освен това даде възможност на пряко заинтересованите страни да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в известието за образуване на разследване срокoве.
(10)
Отговори на въпросниците бяха получени от двама производители износители от САЩ и девет свързани с тях вносители в Общността, един свързан вносител в Швейцария, трима производители в Общността (производители заявители в Общността) и един промишлен потребител в Общността. Един производител в Общността не даде изчерпателни отговори на въпросника, а представи само обобщена информация, а двама промишлени потребители в Общността представиха писмени становища.
(11)
Службите на Комисията потърсиха и провериха цялата необходима информация за установяване на вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинг и вреди и за определяне на интереса на Общността. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
a)
производители заявители в Общността:
BASF AG, Ludwigshafen, Германия
Innovene Europe Ltd, Staines, Обединеното кралство
SASOL GmbH, Marl, Германия;
б)
производители износители в САЩ:
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan и Houston, Texas, САЩ;
в)
свързани вносители в Общността:
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Испания
INEOS Oxide Ltd, Antwerp, Белгия;
г)
свързан вносител в Швейцария:
Dow Europe GmbH, Horgen, Швейцария;
д)
промишлени потребители в Общността:
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Испания.
4. Период на разследване
(12)
Разследването относно вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и вредите обхвана периода от 1 юли 2004 г. до 30 юни 2005 г. (наричан по-долу „период на разследване“). Разследването на тенденциите свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредите обхвана периода от 1 януари 2002 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт е същият, като този, който е бил предмет на предишните разследвания. Етаноламините се получават чрез производство на етиленов оксид (ЕО), като той на свой ред е резултат на реакция между етилен и кислород с амоняк. Този синтез води до три конкурентни реакции и до три различни вида етаноламин: моноетаноламин (MEA), диетаноламин (DEA) и триетаноламин (TEA), в зависимост от броя на връзките на ЕО. Максималният брой комбинации се ограничава от броя на водородните атоми в амоняка, т.е. три. Пропорциите на трите вида в общата продукция се определят от модела на производствения обект, но в известна степен могат да се контролират чрез съотношението амоняк/ЕО (моларно съотношение). В Общността производствените обекти обикновено използват нафта като енергоносител, докато в САЩ обектите са на природен газ.
(14)
Разглежданият продукт се използва като междинен продукт и/или добавка за повърхностноактивни вещества, използвани в перилни препарати и продукти за лична хигиена, козметични средства, торове и препарати за растителна защита (глифосат), антикорозионни вещества, смазочни масла, средства за апретура в текстила и омекотители на тъкани (естерквати), химикали във фотографията, хартиената и металообработващата промишленост, както и като помощно средство за смилане и свързване в производството на цимент и в продуктите за пречистване на газта (омекотяване на газта чрез отделяне на киселините). От края на 2004 г. и началото на 2005 г. продуктът все по-широко се използва за обработка на дървесина. Накрая, продуктът може да се използва и от самите производители или от свързани с тях производители в производството на етиленови амини.
2. Подобен продукт
(15)
Както при предишните разследвания, беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ и продаван в Общността, е идентичен от гледна точка на физическите и техническите си характеристики с продукта, произвеждан и продаван в Общността от производителите в Общността и че няма разлика в употребата на тези продукти. Освен това беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ и продаван в Общността, е идентичен с продавания на вътрешния пазар в САЩ. Следователно всички тези продукти трябва да се разглеждат като сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ДЪМПИНГ
(16)
Съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали в момента се реализира дъмпинг и, ако е така, дали има вероятност изтичането на срока на мерките да доведе до продължаване или повторна поява на дъмпинг.
1. Предварителни бележки
(17)
От четиримата посочени в жалбата производители износители от САЩ, двама сътрудничиха в разследването.
(18)
Двамата производители износители, които оказаха съдействие на разследването, представляваха 100 % от вноса в Общността през периода на разследване, който възлизаше на 41 000 тона. Вносът в Общността на разглеждания продукт с произход от САЩ заемаше 16,7 % от потреблението в Общността през периода на разследване в сравнение с 29 % през предишния период на разследване (1998 г.).
2. Дъмпингов внос през периода на разследване
(19)
По отношение на двамата оказали съдействие производители износители от САЩ, беше установена нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт на основата на платената или дължимата цена на вътрешния пазар на САЩ от несвързани клиенти съгласно член 2, параграф 1 от основния регламент, тъй като беше установено, че тези продажби са извършени в достатъчни количества и в обичайния ход на търговската дейност.
(20)
Както при първоначалното и предишното разследване и при това разследване се потвърди, че двамата оказали съдействие производители износители от САЩ изнасят разглеждания продукт в Общността чрез свързани фирми. Следователно и в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, беше конструирана износна цена на основата на цената, на която внесените продукти са първоначално препродадени на независим купувач в Общността. Бяха взети предвид всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, включително при продажбата, общи и административни разходи и печалбата, реализирана в Общността от дружествата вносители през периода на разследване.
(21)
Нормалната стойност беше сравнена със средните износни цени за всеки вид от разглеждания продукт на основата на франко завода и при същото равнище на търговия. Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент и за да се гарантира справедливо сравнение, бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Бяха направени корекции за вътрешния и морсия транспорт, разсрочени отстъпки, разходи за обработка и опаковане, кредитни разходи и вносни мита, които бяха приспаднати от препродажните цени, за да се получи цена франко завода.
(22)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен по видове на продукта на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената износна цена при същото равнище на търговия. Сравнението разкри наличие на дъмпинг през периода на разследване, макар и на по-ниско равнище, отколкото установения при предишното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж, изразен като процент от CIF цената на границата на Общността беше 4,8 % за INEOS и 20,3 % за Dow Chemical.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
(23)
След анализа за наличие на дъмпинг през периода на разследване беше проверена вероятността от продължаване на дъмпинга.
(24)
Отмяната на мерките ще даде възможност на износителите да намалят износните си цени. Намаляването на износните цени ще направи американските продукти по-привлекателни на пазара на Общността. Ако износните цени се намалят пропорционално с равнището на митата, наблюдаваните през периода на разследване дъмпингови маржове ще бъдат 13,4 % за INEOS и 28,3 % за Dow Chemical.
(25)
Изчислено е, че неизползваните производствени мощности в САЩ през периода на разследване са около 90 000 тона. Изчислението се основава на базата на информация от двамата оказали съдействие производители износители, както и от водещи пазарни списания. В сравнение с въведена обща мощност в САЩ, изчислена на 650 000 тона общият размер на удовлетворено търсене и целево предназначение е 560 000 тона, което означава натоварване на мощностите от 86 %, което е твърде ниско с оглед на благоприятните пазарни условия през периода на разследване. Сравнително ниската степен на използване на мощностите е последица от оперативни проблеми в някои производствени обекти. Свободните мощности от 90 000 тона следва да се сравнят с обема на износ от САЩ за Общността през периода на разследване (41 088 тона) и общото потребление в Общността (246 670 тона). С други думи, съществува значителен потенциал за увеличаване на износа от САЩ и завземане на голяма част от пазара на Общността. Склонността към увеличен износ в Общността се засилва още повече от текущото разширяване на мощностите с 45 000 тона през 2006 г. в Мексико и Бразилия, които представляват важни износни пазари за производителите в САЩ.
(26)
В заключение има известно количество свободни мощности на разположение, които могат да се използват за производство на повече етаноламини и за продажбата им на пазара на Общността, ако бъдат премахнати мерките.
(27)
Пазарът на етаноламини се характеризира с активно нарастване на търсенето на DEA през периода 2000-2001 г. поради използването на DEA за производство на глифосатни хербициди, които се използват в процес на създаване на условия за генно модифицираните култури да развият устойчивост към такива хербициди. Търсенето на TEA се определя конкретно от употребата му в производството на цимент и от производители на омекотители за тъкани. От 2004 г. пазарът на MEA се увеличава значително след влязлата на 1 януари 2005 г. наредба в САЩ, която забранява използването на алтернативни продукти на метална основа за обработка на дървесина и води според разчетите до допълнително търсене на MEA в размер на 80 000 тона. Следователно световните равнища на цените на етаноламините са високи поради голямото търсене.
(28)
Разследването разкри, че цените на вътрешния пазар в САЩ са средно по-високи от средните продажни цени на пазара на Общността. Промишлените потребители видимо получават сходни условия на двата пазара, тъй като често пъти те са многонационални компании, които договарят доставките си в световен мащаб и подбират доставчици, които са в състояние да осигурят доставки от подобен мащаб. Цените на всички видове етаноламини на вътрешния пазар в САЩ обаче се оказаха по-високи за търговците и дистрибуторите. Този вид продажби на вътрешния пазар в САЩ обикновено се извършва според договорени в момента условия, докато продажбите на пазара на Общността по-скоро се реализират на основата на договори с определен срок. Това означава, че продажните цени в Общността се определят за по-дълъг период и са по-стабилни.
(29)
Продажбите на търговци и дистрибутори от двамата оказали съдействие производители износители представляват само 13 % от продадените обеми на пазара в САЩ и 32 % от продажбите на пазара на Общността, но вътрешните цени в САЩ са средно с 35 % по-високи от цените в Общността при същото равнище на търговия. Това обстоятелство подкрепя заключението, че с оглед на моментния характер на продажбите на търговци и дистрибутори вътрешните цени в САЩ по-бързо се приспособяват към ценови колебания. Следователно при условията на нарастващи цени вътрешните цени в САЩ най-често са относително по-високи от цените в Общността. От друга страна, тона равнище на търговия представлява по-малката част от продажбите както на вътрешния пазар в САЩ, така и на пазара на Общността.
(30)
За промишлените потребители, които представляват мнозинството от клиентите, прекратяването на мерките вероятно няма да повлияе върху равнището на цените, по които етаноламините се продават на пазара на Общността, тъй като беше отбелязано, че бремето на мерките се поема от производителите износители в САЩ. При този вариант те могат да постигнат по-рентабилни продажби и ще имат стимул да увеличат износа за пазара на Общността. Тези промишлени потребители обаче могат да използват отмяната на мерките като средство в преговорите за намаляване на цените както за производителите износители в САЩ, така и за производството на Общността.
(31)
Износните цени на разглеждания продукт за останалите основни износни пазари, а именно Канада и Южна Америка, не следват определен модел. Продажните цени понякога са по-високи, друг път по-ниски, отколкото в САЩ и на пазара на Общността, в зависимост от условията на продажбата. Доставените по-малки количества обикновено се свързват с по-високи продажни цени.
(32)
Може да се обобщи, че за двамата оказали съдействие производители износители пазарът в САЩ по принцип продължава да бъде най-важният пазар за техните продажби. Но тъй като през периода на разследване се изнасят 17 % от продукцията, продажбите в Общността и останалата част от света продължават да играят важна роля при цялостното натоварване и рентабилността на действащите производствени мощности.
(33)
В краткосрочен план по отношение на двамата оказали съдействие производители в САЩ може да се очаква, че обемът на техния износ ще се запази най-малкото стабилен. Всъщност дори при запазване на мерките и независимо от привлекателността на американския пазар, те продължават да обслужват клиентите си в Общността. Намаляване на обема на износа може евентуално да се очаква от американския производител INEOS след придобиването на Innovene с производствените му мощности в Общността, след като дружеството заработи с придобитите производствени обекти и се разшири чрез пускане в експлоатация на нови мощности в Общността, което не се очаква преди 2008 г. Същевременно се очаква производителите износители в САЩ да се преодолели щетите от урагана през втората половина на 2005 г. и да работят с пълен капацитет отново през втората половина на 2006 г./началото на 2007 г., като по такъв начин произвеждат допълнителни количества с възможност за реализация на пазара на Общността.
(34)
Що се отнася до отказалите съдействие производители в САЩ, които представляват 27 % от производствените мощности в САЩ през периода на разследване, не може да се изключи възможността да реализират отново износ в Общността след изтичането на срока на мерките.
(35)
Беше направен също анализ на евентуалното средносрочно (до 5 години) развитие на търсенето и производствените мощности в Общността, в САЩ и в останалата част на света. Беше анализирано също как очакваното състояние на търсенето и предлагането може да се отрази на ценовите равнища в Общността. Всички числа в следващите съображения се основават на информация от дружествата BASF, Dow и INEOS и водещите справочни издания на химическата промишленост от PCI и Tecnon.
(36)
Като се вземат предвид прогнозите на производителите в САЩ и в Общността за бъдещото търсене и производствените мощности, нарастването за пазара на Общността се предвижда да бъде по-ниско, отколкото за останалата част от света. Прогнозираният средногодишен растеж в Общността е около 3 % в средносрочен план в сравнение със 7 % в Азия и 4,2 % за света като цяло.
(37)
През 2004 г. търсенето на европейския пазар надхвърли действащите производствени мощности в Общността с около 40 000 тона. В САЩ положението беше обратното, наличните мощности бяха с около 90 000 тона по-големи от ефективното използване и продажбите на продукта, което все пак не се отрази отрицателно върху високите ценови равнища поради оперативни производствени проблеми, които ограничиха доставките за клиентите. Сравнението на прогнозираните темпове на растеж с обявеното разширяване на мощностите разкрива, че може да се очаква известен превес на мощностите над търсенето на пазара на Общността от 2008 г., особено поради вероятното изпълнение на инвестиционните планове на INEOS в Общността, които ще увеличат действащите мощности в Общността с една четвърт до една трета. Не се очаква влизане в експлоатация на новите мощности преди началото на 2008 г. Въпреки че увеличаването на мощностите може същевременно да се компенсира от намаляване на вноса в Общността и увеличен износ от производители в Общността, очаква се общият размер на действащите производствени мощности на всички производители в Общността на надхвърли търсенето на пазара на Общността през 2008 г.
(38)
На основата на доказателствата на разположение на Комисията се очаква сегашният превес на мощностите в САЩ да продължи най-малко в краткосрочен план, защото търсенето на вътрешния пазар, макар и растящо, няма да поеме свободните мощности, които отново ще бъдат пуснати в действие. В по-дългосрочна перспектива до 2010 г. се очаква да изчезне превесът на мощностите, което ще ограничи стимула за производителите в САЩ да изнасят продукцията си. Същевременно се прогнозира сериозен дефицит в Азия. Това се потвърждава от обстоятелството, че Dow Chemical създаде смесено дружество с Petronas, наречено Optimal, с действащи мощности за 75 000 тона в Малайзия, предназначени да обслужват азиатския пазар на етаноламини.
(39)
По-общо към 2010 г. световните производствени мощности вероятно ще са нараснали от около 1 300 000 тона на 1 785 000 тона. Тук се включват новите мощности в Общността (+ 205 000), в САЩ (+80 000), в Саудитска Арабия (+ 100 000) и в Азия (+ 100 000). Световното търсене при прогнозирания растеж от 4,2 % към 2010 г. ще е нараснало на 1 550 000 тона до 1 700 000 тона. Като се има предвид, че част от излишните мощности винаги се поемат от спирания за ремонтни работи и че следователно е необходим известен буфер, прогнозата за 2010 г. е свръхпредлагане на мощности в Общността, равновесие в САЩ и дефицит в Азия и останалата част от света. Обобщено това означава, че разширяването на мощностите не предполага склонност на производителите износители в САЩ към дъмпинг на пазара на Общността поради вероятното уравновесяване на търсенето и предлагането в световен мащаб. Следва обаче да се отбележи, че тази оценка се отнася до развитието в средносрочен план, т.е. 2008-2010 г.
(40)
Припомня се, че през периода на разследване се установи дъмпинг от страна и на двамата оказали съдействие производители износители, макар и на по-ниско равнище, отколкото при предишното разследване за преразглеждане.
(41)
В сравнение с предишното разследване за преразглеждане пазарният дял на вноса от САЩ намалява от 29 % на 16,7 %. Видимо в САЩ има свободни мощности за 90 000 тона, като ниската степен на натоварване през периода на разследване за преразглеждане е последица от временни събития, а използването на 27 % според разчетите от действащите мощности в САЩ не можа да бъде проучено поради отказа от сътрудничество. Не може изцяло да се изключи възможността тези отказали съдействие производители в САЩ да се върнат отново на пазара на Общността при дъмпингови цени, ако се допусне мерките да бъдат прекратени. Въпреки че на пазара в САЩ се очаква по-голямо търсене, отколкото в Общността, свръхпредлагането на мощности в САЩ се очаква да се поеме едва в средносрочен план. Нещо повече, за да се запази рентабилността на действащите производствени мощности, в момента съществува стимул за всички производители да увеличават продажбите си на пазара на Общността при евентуална отмяна на мерките.
(42)
В заключение при отмяна на мерките съществува вероятност от продължаване на дъмпинга и риск от увеличаване на обема на вноса, които евентуално могат да окажат натиск надолу върху цените в Общността, най-малкото в краткосрочен план.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(43)
Тримата заявители производители в Общността оказаха пълно съдействие на разследването. През периода на разследване те представляват 80 % от производството в Общността. Има още един оказал съдействие производител в Общността, който предостави информация по-конкретно за своето производство, но не даде изчерпателни отговори на целия въпросник. Следователно той трябва да бъде сметнат за отказал сътрудничество.
(44)
Следва да се отбележи, че след приемането на Регламент (ЕО) № 1603/2000, с който се публикуваха действащите актуални мерки, Union Carbide Ltd (Обединеното кралство), придобит от Dow Chemical Company, вече не произвежда етаноламини в Общността. Освен това BP Chemicals промени името си на Innovene, а Condea - на Sasol. Накрая INEOS Oxide Ltd, дружеството майка със седалище в Обединеното кралство на INEOS Americas LLC, придоби Innovene на 16 декември 2005 г. И двете дружества - INEOS Americas LLC и Innovene продължиха да оказват пълно съдействие в производството.
(45)
На тази основа тримата производители в Общността са BASF AG, Innovene и Sasol и те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(46)
Разследването установи, че както и при предишното разследване за преразглеждане, част от производството на етаноламини в Общността е предназначено за вътрешна или ограничена употреба. Според разчетите този дял е около една трета от общия размер на производството в Общността, както и при предишното разследване за преразглеждане. Вътрешна употреба е установена на обект на един от производителите, включен в производството на Общността. Производителят има завод, който изцяло използва произведения от същия производител продукт. Разследването потвърди, че заявителите производители в Общността не купуват разглеждания продукт за търговски цели или за собствена вътрешна употреба във или извън Общността. Следователно етаноламините за собствена вътрешна употреба не се смятат за конкурентни на етаноламините, които се предлагат на пазара на Общността (наричан по-долу „свободния пазар“).
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(47)
Общото потребление в Общността беше определено на основата на сбора на производството минус износа на всички производители в Общността и вноса от трети страни на пазара на Общността. В сравнение с 2002 г. потреблението през периода на разследване се увеличава с 29 % или 83 000 тона. Растежът е особено ясно изразен между 2002 г. и 2003 г. (+17 % или +48 000 тона), но се запазва и през 2004 г. и периода на разследване, макар и с по-ниски темпове. Потреблението нараства поради засиленото търсене на етаноламини на основата на разширеното им приложение. Най-важните фактори за търсенето след 2002 г. са DEA за производството на глифосати, TEA за естерквати и MEA за обработка на дървесина.
(48)
Потреблението на свободния пазар нараства с 32 % (или 60 000 тона) през разглеждания период с увеличение от 20 % (или 37 000 тона) между 2002 г. и 2003 г.
(49)
Що се отнася до собствената вътрешна употреба, потреблението нараства с 23 % или 22 000 тона поради разширената употреба на етаноламини в процесите на производство на други химикали.
2. Внос от САЩ, обем, пазарен дял и вносни цени
(50)
Обемът на вноса в Общността от САЩ намалява с 12 % между 2002 г. и 2003 г. и оттогава е стабилен. Пазарният дял беше определен на основата на потреблението на свободния пазар в Общността и той е спаднал от 24,7 % на 16,7 % през разглеждания период, което представлява намаление с 8 пункта. Спадът на вноса и пазарния дял между 2002 г. и 2003 г. съвпада с общото намаляване от 7 % на средната вносна цена. Между 2002 г. и 2003 г. производителите износители в САЩ не участват в увеличаването на потреблението на свободния пазар в Общността. И след 2003 г. производителите износители в САЩ не увеличават пазарния си дял, въпреки че вносните цени отново се покачват. На пазара на продавачите подобна засилена привлекателност обикновено води до допълнителни продажби, но въпреки очакванията производителите износители в САЩ не се връщат на пазара на Общността поради оперативни проблеми и още по-привлекателните условия на вътрешния пазар в САЩ.
(51)
Следва да се отбележи, че горепосочените цени са по статистически данни за вноса от Евростат. Те не разграничават видовете от продукта и съдържат някои условия за продажба, които не могат да се сравняват с прилаганите от други оператори на пазара на Общността. Беше извършено точно ценово сравнение между дъмпинговия внос и цените на производителите в Общността при същото равнище на търговия, което е обяснено в съображение 53 по-долу. През разглеждания период средните вносни цени нарастват леко с 2 %. Целият внос в Общността с произход от САЩ е извършен чрез свързани вносители и затова вносните цени са всъщност трансферни цени в рамките на една група. При предишното разследване за преразглеждане беше установено, че тези вносни цени са изкуствено определени, за да могат поне отчасти да поемат действащите в момента антидъмпингови мерки. Свързаните вносители в Общността претърпяват значителни загуби през периода на разследване и разликите между покупните цени (фактически вносни цени) и препродажбените цени на пазара на Общността са недостатъчни да покрият разходите между вноса и препродажбата. Поради тази причина предишното разследване за преразглеждане доведе до преглед на формата на антидъмпинговите мерки и бяха наложени специфични фиксирани мита на тон.
(52)
При сегашното разследване за преразглеждане беше установено, че както производителите износители в САЩ, така и свързаните с тях вносители в Общността реализират печалби през периода на разследване, като нормата на печалба на свързаните вносители съответства на пазарните условия. Равнищата на продажните цени в сравнение с нормалната стойност и/или производствените разходи дава възможност за адекватни печалби за всички фирми на пазарите, които се характеризират с високи продажни цени.
(53)
Сравнението на вносните цени CIF на границите на Общността за независими клиенти, включително антидъмпинговите мита, с цените франко завода на производството на Общността установява подкопаване на продажните цени на производството на Общността със 7,3 % до 17,5 %.
3. Внос от други трети страни, обем, пазарен дял и вносни цени
(54)
Вносът от други трети страни намалява наполовина през разглеждания период. Пазарният дял на основните други страни износителки, главно Русия и Иран, фактически става незначителен. Според промишлените потребители тази тенденция на спад се дължи на трудностите при получаването на точно необходимите количества на точно определена дата за доставка от двете горепосочени страни.
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(55)
През разглеждания период производството нараства с 41 %. Същевременно мощностите се увеличават с 18 %, което води до подобрено използване на мощностите от 78,4 % на 93,2 %.
(56)
Увеличението на производствените мощности между 2002 г. и 2003 г. е незначително и отразява някои подобрения на ефективността. След 2004 г. могат да се наблюдават по-активни действия за отпушване на тесните места в производството и разширяване с нови мощности.
(57)
Равнището на запасите се сравнява в края на всяка година за периода 2002-2004 г. и до известна степен варира според поръчките. Равнището в края на периода на разследване е по-ниско, но отразява състоянието към 30 юни 2005 г. и следователно не е пряко сравнимо със запасите в края на годината. Това се дължи на обстоятелството, че с оглед на леко заниженото търсене от страна на промишлените потребители през летните месеци дружествата планират по-малки обеми на производството и ремонтни работи на производствените обекти.
(58)
Обемът на продажбите на производството на Общността на несвързани клиенти нараства с 35 % през разглеждания период. Пазарният дял на общото потребление в Общността и на потреблението на свободния пазар разкрива, че след загубата на пазарен дял между 2002 г. и 2003 г., той се стабилизира на 48 % от общото потребление и съответно 71,3 % на свободния пазар през периода на разследване. Равнището на средните продажни цени за несвързани клиенти следва подобен модел и след намаляване с 5 % между 2002 г. и 2003 г. ценовото равнище на свободния пазар през периода на разследване е със 17 % по-високо, отколкото през 2002 г.
(59)
В сравнение с ценовото равнище през периода на разследване при предишното разследване за преразглеждане, който съвпада с календарната 1998 г., продажните цени през 2004 г. и през текущия период на разследване са средно с 22,7 % и съответно 37,5 % по-високи, отколкото през 1998 г. За продукцията, предназначена за собствена вътрешна употреба, не се издават фактури.
(60)
През последното десетилетие потреблението непрекъснато нараства от 152 000 тона през 1995 г. на 367 000 тона през периода на разследване, което представлява годишно увеличение от 9,7 %. По-скорошното увеличаване на потреблението през разглеждания период от 2002 г. до периода на разследване е 10,7 % годишно в сравнение със 7 % увеличение на мощностите. Тази промяна поддържа високите равнища на цените в Общността, като в същото време насочва производството на Общността към съществено подобряване на използване на мощностите от 78,4 % на 93,2 %, което води до годишно нарастване на производството с 14,5 %. В абсолютно изражение производството се увеличава с 84 000 тона в сравнение с нарастването на потреблението с 83 000 тона и на мощностите само с 48 500 тона.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
Период на разследване
Средни производствени разходи EUR/тон
779,53
749,85
746,84
790,60
Индекс
100
96
96
101
(61)
Голямото и засилващо се търсене в сравнение с по-бавните темпове на разширяване на мощностите и общото намаляване на вноса поддържа равнището на цените на етаноламините в Общността. Освен това маржовете на продажбите почти не се влияят от пълната себестойност на тон продукция през разглеждания период, тъй като цените растат главно поради промените на пазара. Увеличаването на производствените разходи с 5,9 % между 2004 г. и периода на разследване е последица от нарастването на цените на нафтата, нефтен продукт, използван за производство на етиленов диоксид, основна суровина за производството на етаноламини в Общността.
(62)
Заетостта на равнището на производството на Общността за сходния продукт остава стабилна през разглеждания период. Производственият процес е до голяма степен автоматизиран и затова не е трудоемък. Същевременно поради непрекъснатото усъвършенстване и отпушването на тесните места в производствените обекти производителността се повишава с 42 % през разглеждания период.
(63)
През разглеждания период работните заплати нарастват с 11 %, като достигат върхово равнище през 2004 г., което може да се обясни с усилията за преструктуриране и съкращенията при един от заявителите производители в Общността. Средната работна заплата на един работник следва подобен модел.
(64)
Рентабилността през разглеждания период от продажбите на разглеждания продукт на несвързани страни на свободния пазар в Общността се увеличава от 2,8 % през 2002 г. на 15,5 % през периода на разследване след спад до 1,1 % през 2003 г. Повишаването на рентабилността след 2003 г. трябва да се разглежда в контекста на стабилния внос от САЩ и засиленото търсене, които водят до увеличен обем на продажбите и по-високо равнище на продажните цени, което надхвърля през 2004 г. и през периода на разследване увеличението на производствените разходи.
(65)
Получените в Общността ценови равнища определят дали фирмите са склонни да изграждат нови производствени мощности. За периода 2002-2003 г. възвръщаемостта от инвестициите не се смята за достатъчно голяма, за да осигури изграждането на нови производствени мощности. Следователно дружествата се ограничават до някои подобрения за отпушване на тесните места и повишаване на ефективността. Непрекъснато растящото търсене, съчетано с ограниченото увеличение на мощностите, поддържа по-високи ценови равнища до такава степен, че след 2004 г. отново става реалистично да се изпълнят отлагани до момента инвестиционни проекти.
(66)
Що се отнася до способността за набавяне на капитал, следва да се отбележи, че производството на етаноламини представлява само малка част от общото производство на химически продукти от производството на Общността, която е съставена главно от големи международни дружества с високи общи равнища на паричните потоци, възможности за самофинансиране и голяма кредитоспособност. Затова производството на Общността като цяло няма големи проблеми при мобилизирането на капитал.
(67)
Развитието на паричните потоци още веднъж потвърждава връзката между ценовите равнища, рентабилността и възвръщаемостта от инвестициите. След ниските равнища на паричните потоци през 2002 г. и 2003 г. се връща към двуцифрени данни за паричните потоци спрямо оборота от 2004 г. нататък, като равнището им в повечето дружества е достатъчно високо, за да се насочват средства към нови инвестиции в производството на етаноламини.
(68)
Производството на Общността се възползва от растежа на пазара през разглеждания период, което личи от нарастването на пазарния му дял в общото потребление от 45,9 % на 48 % и на пазарния дял от свободното потребление от 69,9 % на 71,3 %.
(69)
Дъмпингът продължава през периода на разследване, макар и на по-ниски равнища от установените при разследване за преразглеждане.
(70)
Както беше показано по-горе, всъщност производството на Общността получи възможност да се възстанови от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на продажните цени и рентабилността.
(71)
Обемите на износа на производството на Общността за трети страни се увеличава с 11 % през разглеждания период, което съответства на средногодишен ръст от 4 % в съответствие с нарастването на световното потребление. Това доказва, че производството на Общността е конкурентоспособно на световните пазари.
5. Заключение за състоянието на пазара на Общността
(72)
Обемът на потреблението на етаноламини на пазара на Общността се увеличава с 29 %, докато вносът от САЩ намалява с 11 % през разглеждания период. Същевременно производството на Общността успява да увеличи обема на продажбите и оттам да стабилизира и дори леко да разшири пазарния си дял.
(73)
Икономическото състояние на производството на Общността се подобрява по отношение на повечето икономически показатели: продукция (+41 %), производствени мощности (+18 %) и използване на мощностите, обем на продажбите (+35 % или +45 000 тона) и стойност (+58 %), производителност, пазарен дял (+2 пункта), парични потоци и рентабилност, инвестиции и възвръщаемост от инвестициите. Развитието на производствените разходи на тон остава под промените в продажните цени. Освен тока производството на Общността се възползва от растежа на пазара на Общността и върви в крак с промените в търсенето в световен мащаб чрез увеличаване на обема на износа с 11 %.
(74)
В заключение с оглед на положителното развитие на показателите за производството на Общността състоянието се смята за добро. Не можа да се установи продължаване на съществените вреди. Следователно беше проверено дали има вероятност от повторна поява на вреди, ако се допусне премахване на мерките.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДИ
(75)
Припомня се, че през периода на разследване производителите износители в САЩ продължават практиката на дъмпинг, макар и на по-ниски равнища в сравнение с предишното разследване. Премахването на мерките може при съразмерно намаляване на износните цени да доведе до дъмпингови маржове между 13,4 % и 28,3 % за оказалите съдействие производители износители, докато поведението на отказалите сътрудничество производители, които представляват 42 % от вноса при първоначалното разследване, остава неизвестно. Те обаче като предмет на най-строгите антидъмпингови мерки биха имали най-голям стимул да се върнат на пазара на Общността, ако мерките бъдат прекратени.
(76)
Същевременно има разчети, че в момента на пазара в САЩ съществуват свободни мощности за 90 000 тона след преодоляването на оперативните проблеми и последиците от урагана.
(77)
Следователно се прави заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга и риск от увеличаване на обема на вноса, който би оказал натиск надолу върху цените в Общността, най-малко в краткосрочен план, ако мерките бъдат отменени.
(78)
Обикновено увеличеният дъмпингов внос оказва натиск надолу върху равнищата на продажните цени и би се отразил неблагоприятно върху рентабилността на производството на Общността и на финансовото възстановяване, наблюдавано през разглеждания период. В тази връзка следва да се отбележи, че степента на подкопаване на цените ще нарасне значително, ако мерките бъдат отменени.
(79)
Очаква се производителите в САЩ до известна степен на пренасочат употребата на основната суровина етиленов оксид (ЕО) от производството на моноетиленгликол (MEG) към производство на етаноламини.
(80)
Суровината ЕО се използва в производството на други химически продукти или производни, най-вече етиленгликоли и по-специално моноетиленгликол (MEG). Производствените мощности за ЕО са ограничени само до няколко обекта в света поради силната му взривоопасност и токсичност, които са обект на специални екологични и здравни изисквания, както и изисквания в областта на сигурността и отбраната. Следователно разпределението на ЕО зависи от пазарните цени на неговите производни.
(81)
Исторически съществуваше определена йерархия в ценовите равнища: цената на етилена беше по-висока от цената на MEG, а цената на етаноламините беше по-висока от цените на етилена и MEG. Но от края на 2003 г. цените на MEG в Общността значително се повишиха и надминаха цените на етилена, като в определени моменти бяха дори по-високи от цените на етаноламините. Следователно ЕО все повече се пренасочва към производство на MEG, което създава относителен недостиг на ЕО на пазара и същевременно допринася за поддържането на високи цени на етаноламините.
(82)
Страните от Близкия изток обаче в момента инвестират в изграждането на производствени мощности за етиленгликол на основата на нафта. Новите производствени мощности за MEG се очаква да бъдат пуснати в експлоатация в краткосрочен план в Кувейт (с участието на Dow Chemical), Саудитска Арабия и Иран. Тъй като нафтата е петролен продукт, тези страни ще имат очевидно сравнително предимства от гледна точка на себестойността. Затова е разумно да се очаква, че цените на MEG ще спаднат в краткосрочен план и че производителите в САЩ ще имат ограничени възможности за продажба на MEG особено в Азия, където китайските текстилни и полиестерни производства вече заемат над 30 % от световното потребление на MEG. Това важи особено за един от отказалите сътрудничество производители износители, който в момента е важен износител на MEG за Азия. Следователно може да се очаква, че производителите в САЩ ще се ориентират към производството на по-големи количества етаноламини, които ще окажат натиск върху цените надолу и ще наложат търсене на нови клиенти извън вътрешния пазар на САЩ и оттам връщане към пазара на Общността.
(83)
Като се има предвид текущото стабилно състояние на производството на Общността, вероятността от повторна проява на вреди, причинени от натиск върху цените надолу, зависи също така от степента на спада на цените и развитието на други фактори като например производствените разходи и възможността за прехвърляне на повишението на разходите към клиентите. В тази връзка беше проучено какво е състоянието след периода на разследване.
(84)
Бяха събрани допълнителни данни, за да се провери дали заключенията от анализа на разглеждания период и по-специално на периода на разследване, са валидни и за втората половина на 2005 г. и първите пет месеца от 2006 г.
(85)
През второто полугодие на 2005 г. цените на пазара на Общността на всички видове етаноламини продължиха да растат с 11,4 % до 14,7 %. Средното увеличение на цените на пазара в САЩ беше дори още по-голямо - 22 %. Причината за временния недостиг на вътрешния пазар в САЩ е свързана главно с нанесените от урагана щети в щата Луизиана.
(86)
Това развитие продължи и през първите пет месеца от 2006 г., но със значително по-ниски темпове: цените на пазара на Общността нараснаха с 2,8 % до 4 %, а на вътрешния пазар в САЩ с 9,9 %, което е показателно за постепенно преодоляване на местните оперативни проблеми и вредите.
(87)
В сравнение с периода на разследване цените на нефта нараснаха значително през втората половина на 2005 г. и бяха средно с 30 % по-високи, което се отрази допълнително на разходите за нафта, чието увеличение започна през втората половина на периода на разследване (първото полугодие на 2005 г.). Цените на вноса от САЩ в Общността видимо се приспособяват по-бавно към нарастването на цените на суровините отчасти поради по-бавното коригиране на договорните цени и усилията за защита на пазарния дял, отчасти поради използването на природен газ вместо нафта в производствените обекти в САЩ и по-малкото увеличаване на цените на газа в сравнение с цените на нефта.
(88)
Цените на нефта продължиха да нарастват средно със 10 % през първите пет месеца от 2006 г., което се отрази неблагоприятно на рентабилността на производството на Общността поради наблюдаваното забавяне на възходящата тенденция при продажните цени.
(89)
Проучването на събитията след периода на разследване видимо разкрива повратен момент в развитието на пазара на етаноламини в Общността. Продажните цени очевидно са достигнали своя таван и за някои видове етаноламини дори има лек спад. Има признаци, че увеличаването на производствените разходи няма лесно да се превърне в по-високи продажни цени за клиентите. В момента обаче е неясно до каква степен повишените производствени разходи и натискът надолу върху рентабилността ще доведат до вреди за производството на Общността в средносрочна перспектива.
(90)
При отмяна на мерките съществува краткосрочна вероятност вносът в Общността значително да се увеличи и следователно да окаже натиск надолу върху цените.
(91)
В средносрочен план положението може да се влоши от увеличено производство на етаноламини в САЩ в отговор на намалените възможности за продажба на MEG, което ще изисква от производителите в САЩ да намерят допълнителни пазари за реализация и оттам да пренасочат по-големи обеми към пазара на Общността.
(92)
Очевидният край на увеличаването на продажните цени в началото на 2006 г. и неблагоприятното развитие на производствените разходи поради промените в цените на нефта също видимо влияят отрицателно върху рентабилността на производството на Общността.
(93)
Всички тези фактори сочат към вероятност от повторна поява на вреди. Но някои от горните заключения се основават на събития, за които е вероятно да се случат в средносрочна перспективa.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Предварителна бележка
(94)
Съгласно член 21 от основния регламент беше проверено дали поддържането на антидъмпинговите мерки, които в момента са в сила, ще бъде против интересите на Общността като цяло. Определянето на интереса на Общността се основаваше на преценка на всички съответчи интереси, т.е. на производството на Общността, вносители, търговци на дребно, търговци на едро и промишлени потребители на разглеждания продукт.
(95)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания налагането на мерки не се смяташе за противоречиво на интереса на Общността. Освен това сегашното разследване представлява преразглеждане на изтичане срока на мерките, което означава, че се анализира ситуация с действащи антидъмпингови мерки.
(96)
На тази основа беше проверено дали въпреки заключението, че има вероятност от продължаване на дъмпинга или повторна поява на вреди, съществуват неизбежни причини, които биха довели до извода в конкретния случай, че поддържането на мерките не е в интерес на Общността.
2. Интерес на производството на Общността
(97)
Припомня се, че през периода на разследване дъмпингът продължава да съществува и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на разглеждания продукт с произход от САЩ и повторна поява на вреди за производството на Общността.
(98)
Производството на Общността доказа, че е жизнеспособно и конкурентоспособно, което се потвърждава от положителното развитие на повечето икономически показатели, особено на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта от инвестициите. Наложените преди антидъмпингови мерки допринесоха за сегашното равнище на цените на пазара на Общността, което даде възможност на производството на Общността да възстанови рентабилността до степен с достатъчна възвръщаемост от инвестициите, когато инвестициите в нови мощности стават икономически оправдани. По-специално производителят износител в САЩ INEOS, който след придобиването на Innovene фактически стана производител в Общността, обяви важни инвестиции в Общността. Продължаването на мерките би допринесло също така за поддържане на рентабилността на този инвестиционен проект. Следователно в интерес на производството на Общността е да поддържа мерките срещу дъмпинговия внос от САЩ.
3. Интерес на вносителите и търговците на дребно/търговците на едро
(99)
При липсата на сътрудничество от страна на търговците на дребно или на едро беше направено заключението, че липсата или продължаването на мерките не засяга тези страни в значителна степен. Нещо повече, разследването не установи наличие на несвързани вносители; целият внос в Общността на разглеждания продукт с произход от САЩ видимо се прехвърля между вносители, които са свързани с производителите износители в САЩ.
(100)
Продължаването на мерките няма да промени съществуващото положение на свързаните вносители, за които беше установено, че са реализирали печалби през периода на разследване при норма, съответстваща на пазарните условия. Разбира се, прекратяването на мерките би могло да бъде в интерес на свързаните вносители, ако не се повлияе продажната цена за клиентите и в случай че производителите износители в САЩ не претендират за получената допълнителна норма на печалбата изцяло или отчасти при определянето на цените, на които свързаните вносители могат да купуват етаноламини.
4. Интерес на промишлените потребители
(101)
Поради обстоятелството, че продължаването на мерките би представлявало повторно удължаване на срока на антидъмпинговите мерки, особено внимание беше обърнато на промишлените потребители.
(102)
В проверката се включиха само потребители от производството на естерквати за омекотители на тъкани. Един промишлен потребител, който представлява около 14 % от общия внос от САЩ през периода на разследване, отговори на въпросника, докато други двама представиха становища и информация за разходната структура на произвежданите от тях крайни продукти. Естеркватите се произвеждат на основата на TEA и се използват като омекотители на тъкани, реализирани на пазара от т.нар. „сапунени производители“ като Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser и Colgate. Тези промишлени производители твърдят, че повишаването на цените на TEA застрашава тяхното производство и че има недостиг на пазара на Общността. И двата фактора могат да се преодолеят, ако се допусне прекратяване на мерките. Освен това се твърди, че по-нататъшното производство в Общността е застрашено, ако не се повиши рентабилността на производството на естерквати.
(103)
Беше установено, че през периода на разследване TEA представлява около 23 % от общите производствени разходи за естеркватите в сравнение с 22 % през 2003 г., но като цяло отговаря на съществуващото положение през 2002 г., първата година от разглеждания период. След периода на разследване поради промяната в цените на ТЕА значението на ТЕА за пълната себестойност на крайния продукт се очаква да нарасне още повече. Очевидно премахването на антидъмпинговите мерки поне в краткосрочен план би облекчило бремето от разходите за TEA като суровина. Намаляването на разходите при хипотезата, че прекратяването на мерките ще се превърне изцяло в по-ниски покупни цени, ще намали разходите за TEA с около 7 %. Ефектът за пълната себестойност на крайния продукт ще бъде намаляване от около 1 % и повишаване на рентабилността със същия процент.
(104)
Беше установено, че рентабилността на производството на естерквати наистина се влошава през разглеждания период от около 18 % на 8 %. Но спадът в продажните цени на естеркватите с 6 % през разглеждания период изглежда е главният фактор, поради който относителната тежест на производствените разходи в продажната цена нараства с почти 10 %. Секторът видимо преживява пренасочване на изток, особено към Русия, където по принцип могат да се намерят решения с по-ниски разходи, особено за покупка на другата основна суровина „талова мастна киселина“. Този продукт с произход от едрия рогат добитък може да се замени с растителния „палмистирен“, който се предлага на изток в по-големи количества. Нещо повече, сапунените производители по съображения за ефективност изискват местно присъствие на техните доставчици, което може би е главната причина за евентуалното преместване на производството извън Общността.
(105)
Накрая, твърденията за недостиг на TEA на пазара на Общността бяха проверени, но не се доказаха на основата на предложените от някои производители оферти, отхвърлени от потребителите.
(106)
Като обобщение, макар и да се признава, че повишената цена на TEA е оказала неблагоприятен натиск върху производствените разходи за крайните продукти на участвалите промишлени потребители, този натиск е доста ограничен и премахването на антидъмпинговите мерки би имало незначителен ефект. Беше установено, че далеч по-важни са други фактори като разходите за суровини и изискванията на клиентите спрямо продуктите. Следователно беше взето решение, че продължаването на мерките няма да засегне значително промишлените потребители.
5. Заключение за интереса на Общността
(107)
Разследването показа, че действащите антидъмпингови мерки са допринесли за възстановяването на производството на Общността. Производството на Общността би спечелило от продължаване на мерките чрез поддържане на сегашните рентабилни ценови равнища, които дават възможност за допълнителни инвестиции. Ако се допусне прекратяване на мерките, процесът на възстановяване ще бъде застрашен. Затова продължаването на мерките е в интерес на производството на Общността.
(108)
Видимо не съществуват несвързани вносители и не се включиха несвързани търговци на дребно/търговци на едро. Целият внос с произход от САЩ се реализира чрез свързани търговци, за които беше установено, че при действието на мерките са реализирали съобразени с пазара норми на печалба през периода на разследване.
(109)
Освен това в миналото действащите мерки видимо не са довели до значителни неблагоприятни последици за икономическото състояние на потребителите. На основата на събраната информация по време на сегашното разследване изглежда, че евентуално покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на налагането на антидъмпингови мерки няма да бъде непропорционално в сравнение с ползите за производството на Общността, реализирани чрез отстраняването на изкривяванията в търговията вследствие на дъмпинговия внос.
(110)
Относно интереса на Общността, по тази причина се направи заключението, че не съществуват неизбежни причини да не се продължи срока на действащите антидъмпингови мерки спрямо вноса на етаноламини с произход от САЩ.
(111)
Поради това се смята за уместно да се поддържат действащите антидъмпингови мерки спрямо вноса на етаноламини с произход от САЩ.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(112)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и обстоятелства, на основата на които се предвижда препоръка да се подвържат действащите мерки. Освен това те получиха срок за представяне на коментари и претенции след разкриването на информацията.
(113)
Разследването установи, че в съответната страна съществуват свободни мощности и че дъмпингът продължава през периода на разследване. Положението на производството на Общността се подобрява през разглеждания период по отношение на повечето фактори за вредите, главно благодарение на благоприятните пазарни условия в световен мащаб. На основата на положителното развитие на икономическото състояние на производството на Общността не можа да се установи продължаване на вредите. Разследването за вероятността от повторна поява на вреди обаче разкри, че редица фактори като свободните мощности в САЩ, намалените възможности за продажби на MEG, положението на етаноламините в света и в Общността сочат към вероятност от повторна поява на вреди в средносрочен план.
(114)
Оттук следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент следва да се продължат антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на етаноламини с произход от Съединените американски щати и наложени с Регламент (ЕО) № 1603/2000, последно изменен чрез известие за фиксирани антидъмпингови мита, приложими към INEOS (4). Освен това се смята, че мерките следва да се удължат само за още две години.
(115)
От една страна, вероятността от повторна поява на вреди от дъмпинг е установена на базата на фактите, че (i) дъмпингът от производители износители в САЩ продължава, независимо от действащите мерки и (ii) се очаква увеличен внос в Общността поради съществуващото свръхпредлагане на мощности от 90 000 тона в САЩ, които отново ще влязат в действие към края на 2006 г., като се има предвид, че няма съответно вътрешно търсене, което да поеме тази мощност в САЩ. Освен това главният производител в САЩ, който отказа сътрудничество, в момента плаща най-високите антидъмпингови мита и затова има най-голям стимул да се върне на пазара на Общността при евентуално прекратяване на мерките, и разполага с необходимата мрежа за разпространение, защото продава други химически продукти на пазара на Общността.
(116)
От друга страна, свръхпредлагането на мощности в САЩ се очаква постепенно да изчезне не по-късно от 2010 г. и планираното разширяване на мощностите на единия от оказалите съдействие производители износители в САЩ се предвижда да се реализира от края на 2008 г., т.е. след две години. Тези съображения заедно с продължаващата несигурност относно влиянието на промените в цените на нефта върху рентабилността на производството на Общността обосновават ограничаването на срока на мерките до още две години.
(117)
След като изтече двегодишният период, Комисията при необходимост ще образува ново разследване за преразглеждане съгласно член 11 от основния регламент по служебен път,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на етаноламини с кодове по КН ex 2922 11 00 (моноетаноламин) (код по TAРИК 2922110010), ex 2922 12 00 (диетаноламин) (код по TAРИК 2922120010) и 2922 13 10 (триетаноламин) с произход от Съединените американски щати.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността преди обмитяване на описаните по-горе продукти и произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Специфично фиксирано мито
Съединени американски щати |
The Dow Chemical
Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674,
USA
(допълнителен код по TAРИК A115)
59,25 EUR на тон
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582
USA
(допълнителен код по TAРИК A145)
69,40 EUR на тон
Huntsman Chemical
Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Huston, Texas 77056
(допълнителен код по TAРИК A116)
111,25 EUR на тон
Всички други дружества
(допълнителен код по TAРИК A999)
111,25 EUR на тон
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
4. Когато стоките са повредени преди навлизането им в свободно обращение и следователно фактически платената или дължимата цена се разделя за определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (7), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен на основата на горепосочените суми, се намалява с процент, който съответства на разделянето на фактически платената или дължимата цена.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз за и сe прилaга за срок от две години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 23 октомври 2006 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 1583/2006 DEL CONSIGLIO
del 23 ottobre 2006
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di etanolamina originaria degli Stati Uniti d’America
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il regolamento di base), in particolare l'articolo 9 e l'articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione, sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Nel febbraio 1994, con regolamento (CE) n. 229/94 (2), il Consiglio ha istituito misure antidumping definitive sulle importazioni di etanolamina (prodotto in questione) originaria degli Stati Uniti d'America (USA). Le misure antidumping assumono la forma di dazi variabili basati su un prezzo minimo per i tre tipi di etanolamina, ovvero monoetanolamina (MEA), dietanolamina (DEA) e trietanolamina (TEA).
(2)
In seguito alla richiesta del Conseil européen des fédérations de l’industrie chimique (CEFIC), nel febbraio 1999 era stato avviato un riesame in previsione della scadenza e un esame intermedio ai sensi dell’articolo 11, paragrafi 2 e 3, del regolamento di base. I suddetti esami sono stati conclusi dal Consiglio con il regolamento (CE) n. 1603/2000 (3), che ha istituito misure definitive antidumping sulle importazioni di etanolamina originaria degli USA. La forma delle misure è stata modificata per trasformarle in dazi specifici fissi per tonnellata di ogni tipo di etanolamina. Due delle tre ditte che beneficiano di un dazio antidumping individuale erano Dow Chemical Company e Union Carbide Corporation.
(3)
Dopo che l’attività nel settore della etanolamina della Dow Chemical Company è stata dismessa per passare alla ditta INEOS LLC, il dazio antidumping individuale di 69,40 EUR/t applicabile alla Dow Chemical Company è stato assegnato a INEOS LLC (4). Tuttavia, poiché il 6 febbraio 2001 la Dow Chemical Company ha acquisito tutte le azioni della Union Carbide Corporation, che beneficiava di un dazio antidumping individuale di 59,25 EUR/t, la Dow Chemical Company resta attiva nel settore dell’etanolamina. La Union Carbide Corporation continua ad esistere, ma fa parte del gruppo Dow Chemical Corporation e non svolge più attività di produzione indipendenti.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(4)
A seguito della pubblicazione, nel novembre 2004, di un avviso di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di etanolamina originaria degli USA (5), il 25 aprile 2005 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame delle suddette misure ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(5)
La richiesta è stata presentata dal CEFIC a nome dei produttori che rappresentano la maggior parte, in questo caso oltre il 75 %, della produzione totale di etanolamina nella Comunità.
(6)
La richiesta è stata motivata con il fatto che la scadenza delle misure avrebbe comportato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell'industria comunitaria. Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che esistono elementi di prova sufficienti per giustificare l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, la Commissione ha pubblicato un avviso di apertura ed ha avviato un'inchiesta (6) ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
3. Inchiesta
(7)
I servizi della Commissione hanno ufficialmente informato dell’avvio del riesame i produttori comunitari, i produttori esportatori degli USA, gli importatori/operatori commerciali, le industrie utilizzatrici interessate e i rappresentanti delle autorità statunitensi. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di rendere note le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(8)
I servizi della Commissione hanno inviato un questionario a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che hanno richiesto un questionario entro i termini previsti nell'avviso di apertura.
(9)
La Commissione ha inoltre dato alle parti interessate la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(10)
Al questionario hanno risposto due produttori esportatori degli USA e i relativi nove importatori nella Comunità, un importatore collegato in Svizzera, tre produttori comunitari (produttori comunitari richiedenti) ed un’industria utilizzatrice nella Comunità. Un produttore comunitario non ha risposto al questionario in modo completo ed ha fornito solo brevi informazioni; due industrie utilizzatrici nella Comunità hanno comunicato le loro osservazioni.
(11)
I servizi della Commissione hanno raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione della probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio e ai fini della determinazione dell'interesse comunitario. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
produttori comunitari che hanno presentato la richiesta:
BASF AG, Ludwigshafen, Germania
Innovene Europe Ltd, Staines, Regno Unito
SASOL GmbH, Marl, Germania
b)
produttori esportatori negli USA:
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan e Houston, Texas, USA
c)
importatori collegati nella Comunità:
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Spagna
INEOS Oxide Ltd, Anversa, Belgio
d)
importatore collegato in Svizzera:
Dow Europe GmbH, Horgen, Svizzera
e)
industrie utilizzatrici nella Comunità:
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Spagna.
4. Periodo dell’inchiesta
(12)
L'inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2004 e il 30 giugno 2005 (periodo dell'inchiesta - PI). L'esame delle tendenze significative ai fini della valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2002 e la fine del periodo dell'inchiesta (periodo considerato).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(13)
Il prodotto in esame è lo stesso delle indagini precedenti. L’etanolamina si ottiene facendo reagire l’ossido di etilene (EO), derivante dalla reazione tra etilene ed ossigeno, con l’ammoniaca. Questa sintesi induce tre reazioni concorrenti, che danno tre diversi tipi di etanolamina: monoetanolamina (MEA), dietanolamina (DEA) e trietanolamina (TEA) a seconda del numero di legami subiti dall'EO. Il numero massimo di combinazioni è limitato dal numero di elementi di idrogeno contenuti nell’ammoniaca, ovvero tre. La percentuale dei tre tipi di etanolamina all'interno della produzione complessiva è determinata dalla configurazione dell'impianto di produzione ma può, in una certa misura, venire controllata dalla scelta del rapporto ammoniaca/ossido di etilene. Gli impianti comunitari usano la nafta come vettore energetico, mentre quelli degli USA il gas naturale.
(14)
Il prodotto in questione è usato come intermedio e/o additivo per la preparazione di tensioattivi (nella composizione dei detergenti e di prodotti per l'igiene personale), fertilizzanti, agenti per la protezione delle colture (glifosati), anticorrosivi, oli lubrificanti, ausiliari tessili e ammorbidenti (esterquat), materiali fotografici chimici, nell’industria metallurgica e della carta, nella produzione del cemento come legante e additivo per la macinazione nonché come mezzo assorbente per depuratori di gas (purifica il gas rimuovendo gli acidi). Dalla fine 2004/inizio 2005 il prodotto viene usato sempre più spesso nel trattamento del legno. Il prodotto può essere impiegato anche dagli stessi produttori, o dalle fabbriche collegate, per produrre ammine di etilene.
2. Prodotto simile
(15)
Come risulta anche dalle indagini precedenti, il prodotto in questione importato dagli USA e venduto alla Comunità è identico, in termini di caratteristiche fisiche e tecniche, a quello prodotto e venduto nella Comunità da produttori comunitari e fra i prodotti fabbricati nella Comunità e quelli importati non sussistono differenze in termini di impiego. Risulta inoltre che il prodotto in questione fabbricato negli USA e venduto nella Comunità è identico a quello venduto sul mercato interno degli USA. Detti prodotti sono pertanto considerati in via provvisoria prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DELLA PERSISTENZA O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(16)
Conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se ci fossero casi di dumping e, in tal caso, se lo scadere delle misure comportasse o meno il rischio di persistenza o reiterazione del dumping.
1. Osservazioni preliminari
(17)
Dei quattro produttori esportatori statunitensi citati nella denuncia, due hanno collaborato all’inchiesta.
(18)
Dai due produttori esportatori che hanno collaborato proviene il 100 % delle importazioni comunitarie durante il PI, ovvero 41 000 tonnellate. Le importazioni nella Comunità per il prodotto in questione originario degli USA costituiscono il 16,7 % dei consumi comunitari durante il PI, mentre nel periodo d’inchiesta precedente (1998) questa percentuale ammontava al 29 %.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il periodo dell'inchiesta
(19)
Per quanto riguarda i due produttori esportatori statunitensi che hanno collaborato, è stato stabilito per ogni tipo del prodotto in questione il valore normale, basato sul prezzo pagato o pagabile sul mercato interno degli Stati Uniti da acquirenti indipendenti ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, poiché si è constatato che le vendite sono avvenute nel corso di normali operazioni commerciali.
(20)
Come le inchieste precedenti, la presente inchiesta ha evidenziato nuovamente che i due produttori esportatori statunitensi che hanno collaborato hanno esportato il prodotto in questione nella Comunità attraverso ditte collegate. Di conseguenza, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, il prezzo all'esportazione è stato costruito in base al prezzo al quale il prodotto importato è stato rivenduto per la prima volta ad un acquirente indipendente nella Comunità. Nel calcolo è stato tenuto conto di tutti i costi intervenuti tra l’importazione e la rivendita, inclusi i costi di vendita, generali e amministrativi e del profitto realizzato nella Comunità dalle ditte importatrici durante il PI.
(21)
Il valore normale è stato confrontato con il prezzo medio all’esportazione di ogni tipo del prodotto in questione, franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Nel rispetto dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e al fine di garantire un equo confronto, si è tenuto conto delle differenze nei fattori che palesemente influiscono sul prezzo e sulla comparabilità dei prezzi. Sono stati applicati adeguamenti per le spese di trasporto interno e marittimo, per le riduzioni differite, per i costi di movimentazione ed imballaggio, per i costi del credito e per i dazi all’importazione, tutti detratti dai prezzi alla rivendita al fine di ottenere un importo franco fabbrica.
(22)
In conformità dell'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato per ogni tipo di prodotto in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all'esportazione, allo stesso stadio commerciale. Il confronto ha evidenziato l’esistenza del dumping durante il PI, anche se a livelli inferiori rispetto all’inchiesta precedente. Il margine medio ponderato di dumping espresso come percentuale del valore CIF alla frontiera comunitaria era 4,8 % per INEOS e 20,3 % per Dow Chemical.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(23)
Dopo avere esaminato l'esistenza di pratiche di dumping nel periodo dell'inchiesta, si è proceduto ad esaminare la probabilità del persistere del dumping.
(24)
L’abrogazione delle misure consentirebbe agli esportatori di ridurre il prezzo all’esportazione. La riduzione dei prezzi all’esportazione renderebbe il prodotto statunitense più interessante sul mercato comunitario. Se i prezzi all’esportazione venissero ridotti in proporzione al livello dei dazi, i margini di dumping constatati durante il PI sarebbero 13,4 % per INEOS e 28,3 % per Dow Chemical.
(25)
Secondo le stime, le capacità di produzione inutilizzate negli USA ammontano a 90 000 tonnellate durante il PI. Quest’importo viene calcolato basandosi sulle informazioni ottenute dai due produttori esportatori che hanno collaborato nonché sulle informazioni delle principali riviste del settore. Confrontandolo con le stime della capacità di produzione totale installata negli USA (650 000 tonnellate), con le stime della domanda soddisfatta e l’uso vincolato (560 000 tonnellate) si ottiene un tasso di utilizzo della capacità dell’86 %, piuttosto basso viste le favorevoli condizioni del mercato durante il PI. Il tasso piuttosto contenuto di utilizzo della capacità è conseguenza dei problemi operativi di taluni impianti di produzione. La capacità residua di 90 000 tonnellate va confrontata con il volume delle esportazioni dagli USA verso la Comunità durante il PI (41 088 tonnellate) e i consumi globali della Comunità (246 670 tonnellate). In altre parole esiste un notevole potenziale di aumento delle esportazioni dagli USA, che potrebbero coprire una vasta parte del mercato comunitario. La propensione ad aumentare le esportazioni verso la Comunità è inoltre sostenuta dall’espansione delle capacità di 45 000 tonnellate in corso nel 2006 in Messico ed in Brasile, altri due importanti mercati di esportazione per i produttori statunitensi.
(26)
Per concludere, si dispone di capacità residue che potrebbero essere impiegate per produrre maggiori quantitativi di etanolamina e venderli sul mercato comunitario in caso di abrogazione delle misure.
(27)
Il mercato della etanolamina è stato caratterizzato da una crescita decisa della domanda di DEA negli anni 2000-2001, dovuta all’impiego di DEA nella produzione di erbicidi glifosati, utilizzati in un processo che mira a rendere le colture geneticamente modificate resistenti a tali erbicidi. La domanda di TEA è incentivata in modo specifico dall’impiego nel settore dei cementi e degli ammorbidenti per tessuti. Dal 2004 è cresciuto considerevolmente il mercato della MEA in seguito all’adozione di un regolamento statunitense, entrato in vigore il 1o gennaio 2005, che vieta l’impiego di prodotti alternativi per il trattamento del legno basati sui metalli; di conseguenza la domanda stimata di MEA è aumentata di 80 000 tonnellate. Il prezzo dei vari tipi di etanolamina a livello mondiale è quindi elevato poiché elevata è la domanda di tale prodotto.
(28)
L’inchiesta ha evidenziato che i prezzi sul mercato interno degli USA sono mediamente più elevati rispetto ai prezzi medi di vendita sul mercato comunitario. Gli utilizzatori industriali sembrano ottenere condizioni analoghe su entrambi i mercati, poiché sono spesso multinazionali che negoziano le condizioni di fornitura a livello mondiale e selezionano fornitori in grado di operare a tale livello. Tuttavia i prezzi sul mercato statunitense per tutti i tipi di etanolamina sono stati più elevati se applicati agli operatori e ai distributori. Questo tipo di vendita sul mercato nazionale degli USA viene effettuato a prezzo spot, mentre sul mercato comunitario i prezzi vengono piuttosto stabiliti in base ad un contratto a termine. I prezzi di vendita nella Comunità vengono quindi fissati per un periodo più lungo e perciò sono più stabili.
(29)
Le vendite agli operatori e distributori effettuate dai due produttori esportatori che hanno collaborato costituiscono solo il 13 % delle vendite realizzate sul mercato interno degli USA ed il 32 % delle vendite realizzate sul mercato comunitario, ma i prezzi applicati negli USA sono in media del 35 % più elevati rispetto a quelli nella Comunità allo stesso stadio commerciale. Questi dati confermano la conclusione che, poiché operatori e distributori acquistano a prezzo spot, i prezzi interni degli USA si adeguano alle fluttuazioni con maggiore rapidità. Di conseguenza, in un contesto di prezzi in aumento, i prezzi all'interno degli USA tenderanno ad essere relativamente più elevati rispetto ai prezzi nella Comunità e tale tendenza sarà ancora più decisa in caso di abrogazione delle misure. D’altro lato questo stadio commerciale costituisce la parte più piccola delle vendite sia sul mercato statunitense sia su quello comunitario.
(30)
Per gli utilizzatori industriali, che rappresentano la maggioranza degli acquirenti, l’abrogazione delle misure probabilmente non avrebbe effetti sui prezzi di vendita dell’etanolamina sul mercato comunitario, poiché si è constatato che l’onere delle misure viene sostenuto dai produttori esportatori statunitensi. In tale situazione questi ultimi possono effettuare vendite fruttuose e sarebbero incentivati ad aumentare le esportazioni verso il mercato comunitario. Tuttavia gli utilizzatori industriali potrebbero avvalersi dell’abrogazione delle misure come strumento di contrattazione per ottenere prezzi inferiori sia dai produttori esportatori statunitensi che dall'industria comunitaria.
(31)
I prezzi all’esportazione del prodotto in questione verso gli altri mercati principali, ovvero il Canada ed il Sudamerica, non evidenziano tendenze regolari. I prezzi di vendita sono talvolta meno elevati e talvolta più elevati rispetto al mercato statunitense e comunitario, a seconda delle condizioni di vendita. Per volumi inferiori i prezzi di vendita sono ovviamente più elevati.
(32)
Riassumendo, per entrambi i produttori esportatori che hanno collaborato, il mercato statunitense resta, in linea di massima, quello più importante per le vendite. Comunque, poiché il 17 % della produzione è stato esportato durante il PI, le vendite alla Comunità e al resto del mondo continuano a svolgere un ruolo importante nell'utilizzo e nella redditività globali delle capacità di produzione installate.
(33)
Per quanto riguarda i due produttori statunitensi che hanno collaborato, a breve termine ci si può attendere che il loro volume di importazioni resti almeno stabile. Infatti, anche se le misure sono in vigore e ferma restando la maggiore attrattiva del mercato statunitense, hanno continuato a rifornire i loro clienti della Comunità. Si potrebbe verificare una riduzione dei volumi esportati dal produttore statunitense INEOS dopo l’assorbimento di Innovene, che possiede impianti di produzione nella Comunità, quando la ditta avrà risistemato gli impianti di produzione acquisiti e avrà installato nuove capacità nella Comunità, prevedibilmente non prima del 2008. Nel contempo i produttori esportatori statunitensi avranno probabilmente riparato i danni provocati dall’uragano nella seconda metà del 2005 e saranno rientrati nella piena operatività nella seconda metà 2006/inizio 2007, producendo quindi ulteriori quantitativi da poter vendere sul mercato comunitario.
(34)
Per quanto concerne invece i produttori statunitensi che non hanno collaborato all’inchiesta, che hanno detenuto durante il PI il 27 % della capacità di produzione degli USA, non si può escludere che riprendano ad esportare verso la Comunità in caso di abrogazione delle misure.
(35)
Sono stati esaminati anche i possibili sviluppi a medio termine (fino a 5 anni) della domanda e delle capacità di produzione nella Comunità, negli Stati Uniti e nel resto del mondo. L’analisi si è soffermata anche sui possibili effetti del prevedibile andamento della domanda e dell'offerta per i prezzi nella Comunità. Tutte le cifre dei considerando che seguono si basano su informazioni provenienti dalle ditte BASF, Dow e INEOS e dalle pubblicazioni di riferimento per l’industria chimica di PCI e Tecnon.
(36)
Tenendo conto delle proiezioni dei produttori statunitensi e comunitari sulla domanda e sulle capacità di produzione per il futuro, sul mercato comunitario si prevede una crescita inferiore che nel resto del mondo. Secondo le proiezioni il tasso medio di crescita nella Comunità ammonta al 3 % circa su base annua nel medio termine, rispetto al 7 % in Asia e al 4,2 % a livello mondiale.
(37)
Nel 2004 la domanda del mercato europeo ha ecceduto le capacità di produzione installate nella Comunità di circa 40 000 tonnellate. Negli Stati Uniti la situazione era invece opposta, con capacità di 90 000 tonnellate superiori rispetto all’impiego effettivo e alla vendita del prodotto, che tuttavia non hanno indotto una riduzione dei prezzi elevati a causa dei problemi operativi della produzione che hanno limitato le forniture agli acquirenti. Se si confrontano le proiezioni sui tassi di crescita e le annunciate espansioni della capacità, si può prevedere che, a partire dal 2008, la capacità sarà in eccesso rispetto alla domanda sul mercato comunitario, in particolare a causa della probabile attuazione dei piani d'investimento di INEOS nella Comunità, grazie ai quali aumenteranno di un quarto-un terzo le capacità di produzione installate su tale territorio Tale espansione delle capacità non diventerà operativa prima dell'inizio del 2008. Sebbene tale aumento delle capacità possa essere parzialmente compensato da una contemporanea riduzione delle importazioni nella Comunità e da un aumento delle esportazioni da parte dei produttori comunitari, si prevede che la capacità globale installata nella Comunità da tutti i produttori sarà superiore alla domanda del mercato comunitario durante il 2008.
(38)
Secondo le prove di cui dispone la Commissione, l’attuale eccesso di capacità negli USA è destinato a continuare almeno nel breve termine a causa della domanda interna che, pur crescendo, non assorbirà la capacità residua che ridiventerà operativa. Se si considera il periodo fino al 2010, l’eccesso di capacità dovrebbe svanire, riducendo gli incentivi ad esportare per i produttori statunitensi. Per lo stesso periodo sono previste notevoli carenze in Asia. Infatti Dow Chemical ha costituito una joint venture con Petronas, denominata Optimal, ed ha installato 75 000 tonnellate di capacità in Malaysia per servire il mercato asiatico dell’etanolamina.
(39)
Più in generale, entro il 2010 probabilmente le capacità di produzione a livello mondiale aumenteranno da circa 1 300 000 tonnellate a 1 785 000 tonnellate. Quest’ultima cifra comprende le nuove capacità installate nella Comunità (+ 205 000), negli Stati Uniti (+80 000), in Arabia Saudita (+ 100 000) ed in Asia (+ 100 000). Entro il 2010 la domanda mondiale, crescendo secondo le proiezioni ad un tasso del 4,2 %, avrà raggiunto 1 550 000-1 700 000 tonnellate. Tenendo presente che un determinato eccesso di capacità viene sempre assorbito dagli arresti di produzione per manutenzione e che quindi è necessario disporre di una determinata riserva, le proiezioni per il 2010 indicano un eccesso di capacità nella Comunità, equilibrio negli Stati Uniti e carenze in Asia e nel resto del mondo. In sintesi, le varie espansioni di capacità non indicano una propensione dei produttori esportatori statunitensi a esercitare dumping sul mercato comunitario a causa di un probabile equilibrio tra offerta e domanda a livello mondiale. Va tuttavia osservato che si tratta di una valutazione riferita agli sviluppi a medio termine, cioè il periodo 2008-2010.
(40)
Va ricordato che, durante il PI, il dumping è stato effettuato da entrambi i produttori esportatori che hanno collaborato, anche se a livello inferiore rispetto all'inchiesta precedente.
(41)
Rispetto all’inchiesta precedente la quota di mercato delle importazioni dagli USA è scesa dal 29 % al 16,7 %. Negli Stati Uniti la capacità residua ammonta a 90 000 tonnellate, il basso tasso di utilizzo durante il PI è una conseguenza di eventi temporanei e, vista la mancanza di collaborazione, non è stato possibile stabilire le modalità di impiego del 27 % delle capacità installate negli Stati Uniti. Non è stato neppure possibile escludere che i produttori che non hanno collaborato ritornino sul mercato comunitario a prezzi di dumping qualora le misure venissero abrogate. Sebbene la domanda del mercato statunitense sia destinata, secondo le previsioni, a crescere maggiormente che nella Comunità, le capacità eccedentarie negli Stati Uniti saranno assorbite solo nel medio termine. Inoltre, per mantenere la redditività delle capacità di produzione installate, esiste attualmente un incentivo per tutti i produttori ad aumentare le vendite sul mercato comunitario in caso di abrogazione delle misure.
(42)
Per concludere, è probabile che il dumping persista e che aumenti il volume delle importazioni con conseguente spinta verso il basso per i prezzi nella Comunità, almeno a breve termine, in caso di abrogazione delle misure.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA COMUNITARIA
(43)
I tre produttori comunitari che hanno presentato la richiesta hanno pienamente collaborato alla stessa. Durante il periodo dell’inchiesta, essi hanno rappresentato oltre l’80 % della produzione comunitaria. Un altro produttore comunitario ha fornito informazioni riguardanti in particolare la propria produzione, senza però rispondere a tutte le domande del questionario. Di conseguenza è stato considerato «non cooperativo».
(44)
Va osservato che, dall’adozione del regolamento (CE) n. 1630/2000, recante le misure attualmente in vigore, la Union Carbide Ltd (UK), assorbita dalla Dow Chemical Company, non produce più etanolamina nella Comunità. Inoltre BP Chemicals si chiama ora Innovene e Condea Sasol. Infine INEOS Oxide Ltd, capogruppo basata nel Regno Unito di INEOS Americas LLC, ha acquisito Innovene il 16 dicembre 2005. Entrambe le società, INEOS Americas LLC e Innovene, hanno continuato a cooperare pienamente nell’ambito della procedura.
(45)
Su tale base, i tre produttori comunitari BASF AG, Innovene e Sasol rappresentano l'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(46)
L’inchiesta ha evidenziato che, diversamente da quanto emerso dall’inchiesta precedente, una parte della produzione di etanolamina della Comunità è destinata all’uso interno o vincolato. Tale quota ammonta secondo le stime a circa un terzo della produzione comunitaria totale, come nell’inchiesta precedente. La produzione vincolata è stata individuata presso uno dei produttori compresi nell’industria comunitaria. Tale produttore opera un impianto contrassegnato e utilizzato unicamente per la produzione vincolata. L'inchiesta ha accertato che i produttori comunitari richiedenti non acquistano il prodotto interessato per motivi commerciali o per il mercato vincolato da parti indipendenti all'interno o all'esterno della Comunità. L’etanolamina per uso vincolato non viene quindi considerata in competizione con quella disponibile sul mercato comunitario (di seguito «il libero mercato»).
E. SITUAZIONE DEL MERCATO COMUNITARIO
1. Consumo sul mercato comunitario
Consumo nella Comunità
2002
2003
2004
PI
Totale (in t)
283 992
331 194
358 830
366 645
Indice
100
117
126
129
Produzione vincolata (in t)
97 768
107 539
118 584
119 975
Indice
100
110
121
123
Libero mercato (in t)
186 224
223 655
240 246
246 670
Indice
100
120
129
132
Fonte: statistiche di Eurostat e risposte al questionario.
(47)
Per quantificare il consumo comunitario ci si è basati sui dati di produzione, dai quali sono state sottratte le esportazioni di tutti i produttori della Comunità e le importazioni dai paesi terzi verso il mercato comunitario. Rispetto al 2002 il consumo durante il PI è aumentato del 29 %, ovvero di 83 000 tonnellate. La crescita è stata particolarmente pronunciata tra il 2002 ed il 2003 (+17 % ovvero +48 000 tonnellate), ma è continuata anche durante il 2004 ed il PI, anche se ad un ritmo inferiore. I consumi sono aumentati in seguito all’incremento della domanda di etanolamina, basata su un campo di applicazioni vasto ed in ulteriore espansione. Dal 2002 è cresciuta soprattutto la domanda di DEA per la produzione di glifosati, di TEA per gli esterquat e di MEA per il trattamento del legno.
(48)
Il consumo sul libero mercato è aumentato del 32 % (60 000 tonnellate) nel periodo in questione, rispetto ad un incremento del 20 % (37 000 tonnellate) tra il 2002 ed il 2003.
(49)
Sul mercato vincolato invece il consumo è aumentato del 23 %, ovvero di 22 000 tonnellate, a causa di un maggiore impiego dell'etanolamina nei processi di produzione di altre sostanze chimiche.
2. Importazioni dagli USA, volume, quota di mercato e prezzi all'importazione
Importazioni dagli USA
2002
2003
2004
PI
Tonnellate
46 075
40 576
40 512
41 088
Indice
100
88
88
89
Quota di mercato
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
prezzo all’importazione (in EUR/t)
979,63
915,15
975,09
995,55
Indice
100
93
100
102
Fonte: statistiche di Eurostat e risposte al questionario.
(50)
Il volume delle importazioni dagli Stati Uniti verso la Comunità è diminuito del 12 % tra il 2002 ed il 2003 ed è rimasto stabile da allora. La quota di mercato è stata calcolata sulla base dei consumi del libero mercato nella Comunità ed è scesa dal 24,7 % al 16,7 % ovvero dell’8 %, nel periodo in questione. La diminuzione delle importazioni e della quota di mercato tra il 2002 ed il 2003 hanno coinciso con un declino generale del 7 % del prezzo medio all'importazione. Tra il 2002 ed il 2003 i produttori esportatori statunitensi non hanno partecipato all’espansione dei consumi del libero mercato nella Comunità. Anche dopo il 2003 i produttori esportatori degli USA non hanno aumentato la loro quota di mercato, malgrado i prezzi siano nuovamente saliti. In un mercato di venditori tale maggiore attrattività avrebbe dovuto incrementare le vendite, ma i produttori esportatori statunitensi non sono ritornati sul mercato comunitario come si prevedeva, a causa di problemi operativi e perché sui mercati statunitensi le condizioni erano ancora più interessanti.
(51)
Va osservato che i suddetti prezzi sono stati rilevati dalle statistiche sulle importazioni di Eurostat. Esse non distinguono tra i vari tipi del prodotto in questione e comprendono condizioni di vendita eterogenee, che non possono essere paragonate a quelle praticate da altri operatori sul mercato comunitario. Un confronto preciso dei prezzi tra le importazioni a prezzo di dumping e i prezzi dei produttori comunitari, allo stesso stadio commerciale, è stato effettuato e spiegato nel seguente considerando 53. Durante il periodo considerato il prezzo medio delle importazioni è lievemente aumentato (+2 %). Tutte le importazioni verso la Comunità originarie degli USA sono state effettuate da importatori collegati e i prezzi all’importazione sono quindi prezzi di trasferimento all’interno del gruppo societario. Nell’inchiesta precedente è risultato che tali prezzi all’importazione erano stati stabiliti artificialmente per assorbire almeno parzialmente le misure antidumping allora in vigore. Gli importatori collegati nella Comunità hanno subito considerevoli perdite durante il precedente PI ed i margini realizzati tra il prezzo d’acquisto (prezzo effettivo di importazione) e il prezzo di rivendita sul mercato comunitario non erano sufficienti a coprire i costi sostenuti tra l’importazione e la rivendita. Per questo motivo l’inchiesta precedente ha indotto a rivedere la forma delle misure antidumping e si è fatto ricorso ai dazi specifici fissi per tonnellata.
(52)
Dall’inchiesta attuale risulta che sia i produttori esportatori statunitensi, sia gli importatori collegati nella Comunità hanno realizzato utili durante il PI e i relativi margini degli importatori sono stati conformi alle condizioni del mercato. I livelli dei prezzi di vendita, confrontati al valore normale e/o al costo di produzione, consentono di realizzare utili adeguati a tutte le società operanti su mercati caratterizzati da prezzi di vendita elevati.
(53)
Il confronto tra i prezzi all'importazione CIF alle frontiere comunitarie praticati agli acquirenti indipendenti, inclusi i dazi antidumping, e i prezzi franco fabbrica dell’industria comunitaria per lo stesso tipo di prodotto e allo stesso stadio commerciale ha portato ad una fissazione dei prezzi di vendita delle industrie comunitarie sottoquotati tra il 7,3 % ed il 17,5 %.
3. Importazioni da altri paesi terzi, volume, quota di mercato e prezzi all'importazione
Importazioni da altri paesi terzi
2002
2003
2004
PI
Tonnellate
17 596
18 688
12 276
8 773
Indice
100
106
70
50
Quota di mercato
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Prezzo all’importazione (in EUR/t)
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Indice
100
94
95
92
Fonte: statistiche di Eurostat.
(54)
Le importazioni da altri paesi terzi sono diminuite della metà nel periodo considerato. La quota di mercato dei principali esportatori fra gli altri paesi terzi, ovvero la Russia e l’Iran, è infatti diventata minima. Secondo l’industria utilizzatrice questa diminuzione è dovuta al fatto che era difficile ottenere esattamente i quantitativi richiesti, ad una determinata data di consegna, dai due paesi appena citati.
4. Situazione economica dell’industria comunitaria
2002
2003
2004
PI
Produzione (in t)
206 481
242 350
279 307
290 625
Indice
100
117
135
141
Capacità (in t)
263 320
273 820
302 070
311 820
Indice
100
104
115
118
Utilizzazione degli impianti
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Nel periodo considerato, la capacità produttiva è aumentata del 41 %. Contemporaneamente la capacità è stata ampliata del 18%, ottenendo un miglioramento dell’utilizzo della capacità dal 78,4 % al 93,2 %.
(56)
Tra il 2002 ed il 2003 l’aumento della capacità di produzione è minimo e riflette taluni miglioramenti di efficienza. Dal 2004 in poi si osservano una più intensa risistemazione degli impianti e nuove espansioni della capacità.
Scorte
2002
2003
2004
PI
Tonnellate
9 543
10 883
10 228
7 596
Indice
100
114
107
80
(57)
Il livello delle scorte viene confrontato alla fine di ogni anno dal 2002 al 2004 e varia, a seconda anche degli ordinativi. Alla fine del PI il livello è meno elevato, ma riflette la situazione al 30 giugno 2005 e quindi non è esattamente paragonabile alle scorte di fine anno. Infatti, in vista della probabile riduzione della domanda da parte degli utilizzatori industriali durante i mesi estivi, le società programmano una riduzione della produzione e eseguono la manutenzione degli impianti.
2002
2003
2004
PI
Volume delle vendite
130 214
144 103
167 054
175 953
Indice
100
111
128
135
Quota di mercato in consumi totali (compreso l’uso vincolato)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Quota di mercato in consumi del libero mercato
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Prezzo di vendita in EUR/t (mercato libero)
801,77
758,49
835,68
936,08
Indice
100
95
104
117
(58)
Il volume delle vendite delle industrie comunitarie ad acquirenti indipendenti è aumentato del 35 % nel periodo in questione. La quota di mercato sia del consumo comunitario totale che del consumo del libero mercato indica che, dopo una riduzione tra il 2002 ed il 2003, durante il PI la quota di mercato si è assestata sul 48 % rispetto al consumo totale, ovvero sul 71,3 % sul libero mercato. Il livello medio dei prezzi di vendita per gli acquirenti indipendenti ha seguito un andamento analogo e, dopo una diminuzione del 5 % tra il 2002 ed il 2003, sul libero mercato durante il PI era del 17 % superiore rispetto al 2002.
(59)
Rispetto al livello dei prezzi durante il PI della precedente inchiesta, che ha coinciso con l’anno di calendario 1998, i prezzi alla vendita nel 2004 e durante il PI attuale sono stati mediamente superiori del 22,7 % e del 37,5 %. Non sono state emesse fatture relative alla produzione destinata al consumo vincolato, utilizzata negli impianti di produzione integrati.
(60)
Nell’ultimo decennio i consumi sono stati in continuo aumento, passando da 152 000 tonnellate nel 1995 a 367 000 durante il PI, ovvero registrando un incremento annuo del 9,7 %. Il più recente aumento dei consumi nel periodo considerato, dal 2002 al PI, era pari al 10,7 % su base annua, rispetto ad un aumento annuo della capacità del 7 %. Questo andamento ha sostenuto livelli di prezzo elevati nella Comunità, spingendo nel contempo l’industria comunitaria verso un notevole miglioramento dei tassi d’utilizzo della capacità, dal 78,4 % al 93,2 %, con un aumento annuo della produzione pari al 14,5 %. In termini assoluti la produzione è aumentata di 84 000 tonnellate rispetto ad un aumento dei consumi di 83 000 tonnellate, e la capacità è stata ampliata solo di 48 500 tonnellate.
2002
2003
2004
PI
Costo medio di produzione (in EUR/t)
779,53
749,85
746,84
790,60
Indice
100
96
96
101
(61)
Il prezzo elevato dell’etanolamina nella Comunità è stato sostenuto da una domanda forte ed in aumento, unitamente ad espansioni della capacità più lente e ad una generale riduzione delle importazioni. Inoltre nel periodo considerato i margini di vendita sono stati scarsamente influenzati dal costo totale di produzione per tonnellata. L’aumento del 5,9 % dei costi di produzione tra il 2004 ed il PI era una conseguenza dell’aumento dei prezzi della nafta, vettore energetico di provenienza petrolifera impiegato nella produzione dell’ossido di etilene, la materia prima principale per la produzione di etanolamina nella Comunità.
2002
2003
2004
PI
Occupazione
102
103
101
102
Indice
100
101
99
99
Produttività tonnellate per dipendente
2 016
2 354
2 755
2 861
Indice
100
117
137
142
Salari in migliaia di EUR
6 860
7 526
8 018
7 598
Indice
100
110
117
111
Salario medio per dipendente (in EUR)
66 976
73 105
79 097
74 797
Indice
100
109
118
112
(62)
Nel periodo considerato l’occupazione nell’industria comunitaria del prodotto simile è rimasta stabile. Il processo di produzione è estremamente automatizzato e quindi non ad alta intensità di manodopera. Allo stesso tempo, grazie ai continui miglioramenti e alle risistemazioni degli impianti di produzione, la produttività è aumentata del 42 % nel periodo in questione.
(63)
Nel periodo considerato i salari sono aumentati dell’11 %, con un massimo nel 2004 attribuibile ad operazioni di ristrutturazione ed esuberi in uno dei produttori comunitari richiedenti. Il salario medio per dipendente ha seguito un andamento analogo.
Vendite ad acquirenti indipendenti nella Comunità
2002
2003
2004
PI
Valore delle vendite in migliaia di EUR
104 402
109 301
139 603
164 705
Indice
100
105
134
158
Costi di produzione in migliaia di EUR
101 506
108 056
124 763
139 100
Indice
100
106
123
137
Redditività
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Sul periodo considerato la redditività delle vendite del prodotto in questione sul libero mercato ad acquirenti indipendenti nella Comunità è passata dal 2,8 % nel 2002 al 15,5 % durante il PI, dopo una diminuzione all’1,1 % nel 2003. Il miglioramento della redditività dal 2003 va considerato nel contesto di importazioni stabili dagli USA, con una domanda in crescita ed un conseguente aumento del volume delle vendite e del livello dei prezzi, che durante il 2004 e durante il PI sono stati più decisi rispetto all’aumento del costo di produzione.
2002
2003
2004
PI
Investimenti in migliaia di EUR
1 170
9 975
687 478
388 476
Indice
100
852
58 750
33 198
Utile sul capitale investito
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Per le imprese i livelli di prezzo ottenuti nella Comunità costituiscono il fattore determinante nel decidere in merito ad un eventuale ampliamento della capacità. Nel periodo 2002-2003 l’utile sul capitale investito non veniva considerato sufficiente a garantire l’installazione di ulteriori impianti di produzione. Di conseguenza le imprese si sono limitate a risistemare alcuni impianti per migliorarne l’efficienza. Il continuo aumento della domanda, unitamente ad un aumento limitato delle capacità di produzione, ha sostenuto prezzi elevati al punto che dal 2004 è ridiventata fattibile l’attuazione di progetti d'investimento che erano stati accantonati.
(66)
Per quanto riguarda la capacità di reperire capitale, va osservato che la produzione di etanolamina costituisce solo una piccola parte della produzione globale di sostanze chimiche dell'industria comunitaria, che rappresenta prevalentemente grandi gruppi chimici internazionali, che vantano elevati livelli di cash flow, autofinanziamento e solvibilità. Quindi l’industria comunitaria in generale non ha avuto difficoltà nel reperire capitali.
2002
2003
2004
PI
Cash flow in migliaia di EUR
4 842
3 301
16 863
27 596
Indice
100
68
348
570
Cash flow sul fatturato
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
L’andamento del cash flow evidenzia ulteriormente il legame tra il livello dei prezzi, la redditività e l’utile sul capitale investito. Il cash flow nella Comunità non è stato molto elevato nel 2002 e nel 2003; dal 2004 il cash flow in relazione al fatturato è risalito su valori a due cifre e per molte imprese è abbastanza elevato da indurle a finanziare nuovi investimenti nel settore dell’etanolamina.
(68)
L’industria comunitaria ha beneficiato della crescita del mercato nel periodo considerato, aumentando la sua quota di mercato dei consumi totali dal 45,9 % al 48 % e la sua quota di mercato dei consumi liberi dal 69,9 % al 71,3 %.
(69)
Durante il PI il dumping è continuato, anche se a livelli inferiori rispetto a quelli individuati nell’inchiesta precedente.
(70)
Come già dimostrato sopra, l’industria comunitaria ha avuto la possibilità di riprendersi dagli effetti del dumping precedente, in particolare per quanto concerne i prezzi alla vendita e la redditività.
2002
2003
2004
PI
Volume delle esportazioni (in t)
15 631
15 278
16 709
17 428
Indice
100
98
107
111
(71)
Il volume delle esportazioni comunitarie verso paesi terzi è cresciuto dell’11 % nel periodo considerato, ovvero in media del 4 % l’anno, seguendo lo stesso ritmo dell’espansione dei consumi a livello mondiale. Quindi la Comunità resta competitiva sul mercato mondiale.
5. Conclusioni sulla situazione del mercato comunitario
(72)
Il volume dei consumi di etanolamina sul mercato comunitario è aumentato del 29 % mentre le importazioni dagli USA sono diminuite dell’11 % nel periodo in questione. Nello stesso periodo l’industria comunitaria ha incrementato le vendite, riuscendo anche a consolidare e leggermente ampliare la sua quota di mercato.
(73)
La situazione economica dell’industria comunitaria è migliorata rispetto alla maggior parte degli indicatori economici: produzione (+ 41 %), capacità di produzione (+ 18 %) e utilizzo degli impianti, volume delle vendite (+ 35 % o +45 000 tonnellate) e relativo valore (+ 58 %), produttività, quota di mercato (+ 2 punti percentuali), cash flow e redditività, investimenti e utili sul capitale investito. Il livello dei costi di produzione per tonnellata è rimasto inferiore a quello dei prezzi di vendita. Inoltre l'industria comunitaria ha beneficiato della crescita del mercato comunitario ed ha tenuto il passo con l'evoluzione della domanda mondiale, ampliando l'attività di esportazione dell'11 % in volume.
(74)
Concludendo, visto l’andamento positivo degli indicatori riguardanti l’industria comunitaria, la situazione può essere ritenuta buona. Non è stato possibile stabilire la persistenza di danni materiali. Di conseguenza si è cercato di stabilire se vi sia la probabilità che il danno si ripeta in caso di abrogazione delle misure.
F. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(75)
Si rammenta che i produttori esportatori negli Stati Uniti stavano già effettuando dumping durante il PI, anche se ad un livello inferiore rispetto al periodo d’inchiesta precedente. L’abrogazione delle misure, se combinata con una proporzionale riduzione dei prezzi di esportazione, potrebbe indurre margini di dumping tra il 13,4 % ed il 28,3 % per i produttori che hanno collaborato, mentre non si hanno informazioni sul comportamento dei produttori “non cooperativi”, dai quali proveniva il 42 % delle importazioni nell’inchiesta iniziale. Questi ultimi, cui si applicano le misure antidumping più severe, sarebbero maggiormente incentivati a ripresentarsi sul mercato comunitario in caso di abrogazione delle misure.
(76)
D’altro lato le capacità residue stimate sul mercato statunitense ammonteranno a 90 000 tonnellate non appena saranno stati risolti i problemi operativi e riparati i danni causati dall’uragano.
(77)
Per concludere, è probabile che il dumping persista e che aumenti il volume delle importazioni con conseguente spinta verso il basso per i prezzi nella Comunità, almeno a breve termine, in caso di abrogazione delle misure.
(78)
Solitamente un aumento delle importazioni oggetto di dumping spingerebbe verso il basso i prezzi di vendita e influirebbe negativamente sulla redditività dell’industria comunitaria nonché sulla sua ripresa finanziaria constatata durante il periodo considerato. In tale contesto va osservato che il livello di sottoquotazione dei prezzi sarebbe ancora superiore se le misure venissero abrogate.
(79)
Si prevede che, in una certa misura, i produttori degli USA riorienteranno l’impiego della materia prima principale ossido di etilene dalla produzione di monoetilenglicole (MEG) alla produzione di etanolamina.
(80)
La materia prima ossido di etilene viene impiegata nella produzione di altre sostanze chimiche o derivati, soprattutto glicoli etilenici, in particolare monoetilenglicole (MEG). La capacità di produzione di ossido di etilene si limita a pochi impianti nel mondo, vista la sua natura altamente esplosiva e la sua tossicità, che rendono necessaria l’applicazione di una particolare normativa ambientale, sanitaria, di sicurezza e di difesa. Di conseguenza la destinazione dell’ossido di etilene dipende dai prezzi di mercato dei suoi derivati.
(81)
Nel tempo si è stabilita una certa gerarchia nei livelli di prezzo: il prezzo dell’etilene era più elevato di quello del MEG ed il prezzo dell’etanolamina era più elevato rispetto ai prezzi sia dell’etilene che del MEG. Tuttavia dalla fine del 2003 i prezzi del MEG nella Comunità sono notevolmente aumentati e hanno raggiunto un livello superiore a quello dei prezzi dell’etilene e, in certi periodi, anche dell’etanolamina. Di conseguenza l’ossido di etilene è stato sempre più spesso impiegato nella produzione di MEG, venendo relativamente a scarseggiare sul mercato e contribuendo quindi a mantenere elevati i prezzi dell'etanolamina.
(82)
I paesi del Medioriente stanno attualmente investendo nelle capacità di glicoli etilenici basati sulla nafta. Nel breve termine entreranno in fase operativa nuove capacità di produzione di MEG in Kuwait (con la partecipazione di Dow Chemical), in Arabia Saudita e in Iran. Poiché la nafta è un derivato del petrolio, questi paesi sono nettamente favoriti per quanto riguarda i costi. Quindi è lecito prevedere che il prezzo del MEG scenderà nel breve termine e che i produttori statunitensi avranno meno possibilità di venderlo soprattutto in Asia, dove le attività nel settore tessile e dei poliesteri formano già più del 30 % dei consumi mondiali di MEG. In questa situazione si troverà soprattutto uno dei produttori «non cooperativi», che attualmente è un grande esportatore di MEG verso l'Asia. Di conseguenza è probabile che i produttori statunitensi decidano di fabbricare più etanolamina, abbassandone i prezzi e creando la necessità di reperire altri acquirenti oltre al mercato interno degli USA, rivolgendosi quindi verso la Comunità.
(83)
Tenendo presente la stabilità attuale della situazione per l’industria comunitaria, la probabilità di reiterazione del pregiudizio causato dall’abbassamento dei prezzi dipende dall’entità della diminuzione e dall’andamento di altri fattori, quali il costo di produzione e la possibilità di trasferirne l’aumento agli acquirenti. In tale contesto è stata esaminata la situazione del periodo successivo al PI.
(84)
Sono stati rilevati ulteriori dati per verificare se le conclusioni basate sull'analisi del periodo considerato, soprattutto del PI, restano valide durante la seconda metà del 2005 e nei primi cinque mesi del 2006.
(85)
Durante il secondo semestre del 2005 i prezzi sul mercato comunitario per tutti i tipi di etanolamina hanno continuato ad aumentare, tra l'11,4 % ed il 14,7 %. L’aumento medio dei prezzi sul mercato statunitense era ancora più pronunciato (22 %). I danni arrecati dall’uragano in Louisiana erano la causa principale delle mancanze sul mercato statunitense.
(86)
L’andamento è continuato nei primi cinque mesi del 2006, ma ad un ritmo notevolmente più lento: i prezzi sul mercato comunitario sono saliti tra il 2,8 % ed il 4 % e sul mercato interno statunitense del 9,9 %, in conseguenza del graduale ripristino dell'operatività locale e delle riparazioni dei danni.
(87)
Rispetto al PI i prezzi del petrolio sono aumentati considerevolmente nella seconda metà del 2005 e sono stati mediamente del 30 % più elevati, influendo anche sul prezzo della nafta, che ha cominciato a salire nella seconda metà del PI (primo semestre del 2005). I prezzi delle importazioni provenienti dagli USA sembrano adeguarsi meno rapidamente all’aumento dei prezzi delle materie prime, in parte a causa del lento adeguamento dei prezzi sui contratti, della volontà di proteggere le quote di mercato e in parte perché gli impianti dei produttori statunitensi si basano sul gas e non sulla nafta e gli aumenti dei prezzi del gas sono in ritardo rispetto a quelli del prezzo del petrolio.
(88)
In media i prezzi del petrolio hanno continuato ad aumentare del 10 % nei primi cinque mesi del 2006, influendo negativamente sulla redditività dell'industria comunitaria a causa della constatata flessione nella tendenza all’aumento dei prezzi di vendita.
(89)
Analizzando gli eventi successivi al PI si individua un punto di svolta nell’andamento del mercato comunitario dell’etanolamina. I prezzi di vendita sembrano aver raggiunto il limite massimo e, per taluni tipi di etanolamina, evidenziano anche una lieve diminuzione. Vi sono segnali indicanti che un aumento dei costi di produzione non sarà facilmente trasferibile agli acquirenti mediante prezzi di vendita più elevati. Attualmente non è però chiaro in che misura l’aumento dei costi di produzione e la pressione verso il basso esercitata sulla redditività creeranno a medio termine una situazione pregiudizievole per l'industria comunitaria.
(90)
In caso di abrogazione delle misure è probabile che, a breve termine, aumentino notevolmente le importazioni oggetto di dumping dagli Stati Uniti verso la Comunità, con conseguente abbassamento dei prezzi.
(91)
Nel medio termine tale situazione potrebbe venire ulteriormente aggravata dall’aumento della produzione di etanolamina negli Stati Uniti quale reazione alle ridotte opportunità di vendita del MEG, che costringono i produttori statunitensi a reperire altri mercati di smercio e a riorientare maggiori volumi del prodotto verso il mercato comunitario.
(92)
Anche l’apparente fine degli aumenti dei prezzi di vendita all’inizio del 2006 e l’andamento avverso dei costi di produzione a causa dell’andamento dei prezzi petroliferi sembrano influire in modo negativo sulla redditività dell’industria comunitaria.
(93)
Tutti i suddetti fattori indicano una probabilità di reiterazione del pregiudizio. Tuttavia alcune delle conclusioni appena descritte si basano su eventi probabili nel medio termine.
G. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Osservazione preliminare
(94)
Ai sensi dell'articolo 21 del regolamento di base, si è proceduto ad esaminare se la proroga delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contraria all'interesse della Comunità. La determinazione dell'interesse della Comunità si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, e cioè dell'industria comunitaria, degli importatori e operatori commerciali e degli utilizzatori del prodotto in esame.
(95)
Va ricordato che, nelle inchieste precedenti, l'adozione delle misure non è stata considerata contraria all'interesse della Comunità. Inoltre, l'inchiesta attuale è effettuata in previsione della scadenza e analizza perciò una situazione in cui misure antidumping sono già in vigore.
(96)
Si è pertanto proceduto ad esaminare se, nonostante le conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping, esistessero validi motivi per concludere che il mantenimento delle misure fosse, nel caso specifico, contrario all'interesse della Comunità.
2. Interesse dell’industria comunitaria
(97)
Si ricorda che durante il PI il dumping era ancora presente e che è probabile che persista per il prodotto in questione originario degli USA e che venga reiterato il pregiudizio nei confronti della Comunità.
(98)
L’industria comunitaria ha dato prova di solidità e competitività, confermate dall’andamento positivo della maggior parte degli indicatori economici, in particolare la redditività, il cash flow e gli utili sugli investimenti. Le misure antidumping precedenti hanno contribuito a stabilire i prezzi al livello attuale sul mercato comunitario, consentendo all'industria comunitaria di ripristinare la redditività ad un livello tale da consentire utili sufficienti sul capitale investito e da rendere fattibili nuovi investimenti nella capacità. In particolare il produttore esportatore statunitense INEOS, che dopo l’assorbimento di Innovene è diventato de facto un produttore comunitario, ha annunciato importanti investimenti nella Comunità. L’adozione di misure antidumping contribuirebbe anche a sostenere la redditività del progetto di investimento. Pertanto, è nell’interesse dell’industria comunitaria prorogare le misure contro le importazioni oggetto di dumping originarie degli USA.
3. Interessi degli importatori e degli operatori commerciali
(99)
Vista la mancanza di collaborazione da parte degli operatori commerciali si è concluso che l’assenza o la proroga delle misure non avesse grandi effetti su tale categoria. Inoltre l’inchiesta non ha evidenziato l’esistenza di importatori indipendenti; tutte le importazioni verso la Comunità del prodotto in questione originario degli USA vengono effettuate da importatori collegati ai produttori esportatori statunitensi.
(100)
La proroga delle misure non modificherebbe la situazione attuale degli importatori collegati, che hanno realizzato profitti durante il PI con margini conformi alle condizioni del mercato. Ovviamente l’abrogazione delle misure potrebbe andare a vantaggio degli importatori collegati, qualora i prezzi di vendita agli acquirenti restino immutati e i produttori esportatori statunitensi non fissino i prezzi ai quali gli importatori collegati acquistano etanolamina ad un livello che comprenda totalmente o parzialmente il margine di profitto straordinario.
4. Interesse degli utilizzatori
(101)
Basandosi sul fatto che la proroga delle misure equivarrebbe ad un secondo rinnovo di misure antidumping, è stata dedicata particolare attenzione all’interesse delle industrie utilizzatrici.
(102)
A tale inchiesta hanno collaborato solo le industrie utilizzatrici nel settore degli esterquat per ammorbidenti per tessuti. Un’industria, che costituisce circa il 14 % delle importazioni statunitensi durante il PI, ha risposto al questionario, altre due hanno trasmesso osservazioni e informazioni sulla struttura dei costi di produzione per i prodotti finiti. Gli esterquat vengono prodotti sulla base della TEA e vengono impiegati come ammorbidenti per tessuti, commercializzati da società quali, ad esempio, Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser e Colgate. Secondo tali industrie utilizzatrici l’aumento dei prezzi della TEA sta mettendo in pericolo la loro attività ed esiste il rischio di difficoltà di approvvigionamento sul mercato comunitario. Se venissero abrogate le misure, entrambi i fattori sarebbero meno incisivi. Inoltre la possibilità di continuare a produrre nella Comunità sarebbe compromessa qualora non migliori la redditività dell'attività nel settore degli esterquat.
(103)
Durante il PI la TEA costituiva circa il 23 % dei costi totali di produzione degli esterquat, mentre nel 2003 tale percentuale ammontava al 22 %, generalmente analoga alle cifre del 2002, primo anno del periodo considerato. Visto l’andamento dei prezzi della TEA, dopo il PI l’incidenza di tale sostanza nei costi del prodotto finito sarà ancora maggiore. È ovvio che, eliminando le misure antidumping, almeno a breve termine si allevierebbe l’onere dei costi della TEA come materia prima. Tale riduzione dei costi, qualora l’abolizione delle misure si traduca completamente in un abbassamento dei prezzi d'acquisto, ridurrebbe il costo della TEA del 7 % circa. L’effetto nel costo di produzione totale del prodotto finito equivarrebbe ad una riduzione dell’1 % circa, con un miglioramento del margine di redditività della stessa entità.
(104)
Nel settore degli esterquat la redditività è effettivamente peggiorata nel periodo in questione, dal 18 % all'8 % circa. Tuttavia il declino dei prezzi di vendita degli esterquat del 6 % nel periodo considerato sembra essere stato il fattore più incisivo; esso infatti ha fatto salire del 10 % circa l’importanza relativa dei costi di produzione nei prezzi di vendita. Il settore sembra subire l’effetto di uno spostamento verso est, soprattutto verso la Russia, dove i costi sono inferiori in generale, ma in particolare per quanto riguarda l'acquisto dell'altra materia prima, l’acido grasso di sego. Questo prodotto di origine bovina può essere sostituito da grassi vegetali come il “palmstyrene”, più abbondanti nell’Est. Inoltre i suddetti produttori, per motivi di efficienza, chiedono una presenza locale dei loro fornitori; questo può costituire la ragione principale di un’eventuale delocalizzazione fuori dalla Comunità.
(105)
Infine, dopo aver esaminato la probabilità che vi siano difficoltà di approvvigionamento per la TEA sul mercato comunitario, non sono stati individuati fattori che la confermerebbero, dato che le prove fornite erano offerte presentate da taluni produttori, che le industrie utilizzatrici in questione non avevano accettato.
(106)
Riassumendo, sebbene si riconosca che l’aumento del prezzo della TEA ha influito negativamente sui costi di produzione dei prodotti finiti per le industrie utilizzatrici, l’effetto resta piuttosto limitato e l’abrogazione delle misure antidumping porterebbe solo un minimo sollievo. Altri fattori, quali il costo di altre materie prime e i requisiti richiesti dagli acquirenti, hanno un effetto molto più significativo. Per tali motivi si è deciso che una proroga delle misure non arreca pregiudizio agli utilizzatori industriali.
5. Conclusioni in merito all’interesse della Comunità
(107)
L’inchiesta ha determinato che le misure antidumping attualmente in vigore hanno contribuito alla ripresa dell’industria comunitaria. L’industria comunitaria sarebbe avvantaggiata da una proroga delle misure, che sosterrebbero l'attuale e redditizio livello dei prezzi e renderebbero possibili nuovi investimenti. In caso di abrogazione delle misure il processo di ripresa sarebbe compromesso. Pertanto, la continuazione delle misure è nell'interesse dell'industria comunitaria.
(108)
Sembra che non esistano importatori indipendenti e non si sono manifestati operatori commerciali indipendenti. Tutte le importazioni provenienti dagli USA vengono effettuate da operatori commerciali collegati che, quando le misure erano in vigore, hanno ottenuto margini di profitto conformi alla situazione del mercato durante il PI.
(109)
Inoltre, in passato le misure esistenti non sembrano avere avuto alcun effetto negativo di rilievo sulla situazione economica degli utilizzatori. Sulla base delle informazioni rilevate durante l’inchiesta attuale, gli eventuali aumenti dei prezzi risultanti dall’applicazione di misure antidumping non appaiono sproporzionati rispetto al beneficio per l’industria comunitaria derivante dall’eliminazione delle distorsioni sul mercato causate da importazioni oggetto di dumping.
(110)
Per quanto riguarda l'interesse della Comunità, si conclude che non esistono motivi validi contrari alla proroga delle misure antidumping attualmente in vigore nei confronti delle importazioni di etanolamina originarie degli USA.
(111)
Si conclude pertanto che è opportuno prorogare le attuali misure antidumping istituite sulle importazioni di etanolamina originarie degli USA.
H. MISURE ANTIDUMPING
(112)
Tutte le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare la proroga delle misure in vigore. Inoltre, dopo tale comunicazione, è stato fissato un termine entro il quale le parti potessero presentare le loro osservazioni.
(113)
L’inchiesta ha evidenziato che nel paese in questione esistono capacità residue e che durante il PI il dumping è continuato. Nel periodo considerato la situazione dell’industria comunitaria è migliorata rispetto alla maggior parte dei fattori di pregiudizio, grazie a favorevoli condizioni del mercato a livello mondiale. Considerati gli sviluppi positivi della situazione economica dell’industria comunitaria, non si può affermare che vi sia stata persistenza del pregiudizio materiale. L’analisi della probabilità di reiterazione del pregiudizio ha però dimostrato che una serie di fattori quali le capacità residue esistenti negli USA, le ridotte opportunità di smercio del MEG, la situazione nel settore dell’etanolamina a livello mondiale e comunitario indicano che, a medio termine, è probabile che il pregiudizio venga reiterato.
(114)
Ne consegue che, ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere le misure antidumping in vigore sulle importazioni di etanolamina originarie degli Stati Uniti, istituite con il regolamento (CE) n. 1603/2000, modificato da ultimo da un avviso relativo alla fissazione dell’aliquota del dazio antidumping applicabile a INEOS (7). Si ritiene inoltre che le misure debbano essere prorogate per un ulteriore periodo di due anni.
(115)
Da un lato è probabile che venga reiterato il dumping pregiudizievole, poiché tale pratica degli esportatori statunitensi è continuata nonostante le misure in vigore e perché si prevede un aumento delle importazioni verso la Comunità, a causa degli attuali eccessi di capacità produttiva di 90 000 tonnellate negli USA, che ridiventeranno operativi entro la fine del 2006 e per i quali non esiste una corrispondente domanda sul mercato nazionale. Inoltre il principale produttore statunitense «non cooperativo» attualmente oggetto dei dazi antidumping più elevati e quindi anche maggiormente incentivato a ritornare sul mercato comunitario in caso di abrogazione delle misure dispone della rete di distribuzione necessaria perché vende già altri prodotti chimici sul mercato comunitario.
(116)
Dall’altro lato le capacità eccedentarie negli USA sono destinate a sparire gradualmente verso il 2010 e le previste espansioni di capacità di uno dei produttori esportatori statunitensi verso la Comunità che hanno collaborato saranno operative verso la fine del 2008, quindi tra due anni. Queste ultime considerazioni, unitamente alla continua incertezza in merito all’influsso dell’andamento dei prezzi petroliferi sui costi di produzione e sulla redditività dell’industria comunitaria giustificano la limitazione della proroga delle misure a due anni.
(117)
Allo scadere di detto periodo la Commissione, se del caso, avvierà ex officio una nuova inchiesta di riesame alla quale si applicherà, mutatis mutandis, l’articolo 11 del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di etanolamina di cui ai codici NC ex 2922 11 00 (monoetanolamina) (codice TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamina) (codice TARIC 2922120010) e 2922 13 10 (trietanolamina), originaria degli Stati Uniti d’America.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto cif franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti fabbricati dalle società sotto elencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio fisso specifico
Stati Uniti d'America
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(Codice addizionale TARIC A115)
59,25 EUR/t
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(Codice addizionale TARIC A145)
69,40 EUR/t
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(Codice addizionale TARIC A116)
111,25 EUR/t
Tutte le altre società
(Codice addizionale TARIC A999)
111,25 EUR/t
3. Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
4. In caso di deterioramento delle merci prima della loro immissione in libera pratica e qualora, per questa ragione, il prezzo effettivamente pagato o pagabile subisca una riduzione proporzionale ai fini della determinazione del valore in dogana, conformemente all'articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (8), l'importo del dazio antidumping, calcolato sulla base dell'importo summenzionato, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e resta in vigore per un per un periodo di due anni.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 23 ottobre 2006.