РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1069/2007 НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 19 декември 2006 г., съгласно член 5 от основния регламент, Комисията обяви чрез известие (наричано по-долу „известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите страни“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 6 ноември 2006 г. от Kuraray Specialties Europe GmbH (наричана по-долу „жалбоподател“), след януари 2007 г. наричана Kuraray Europe GmbH, представляваща значителен дял, в този случай повече от 25 %, от общото производство на поливинил алкохол (PVA) в Общността. В жалбата се съдържат prima facie доказателства за дъмпинг на PVA с произход от разглежданите страни и за нанасяне на съществена вреда, произтичаща от него, което бе сметнато за достатъчно основание, за да оправдае започването на процедура.
1.2. Заинтересовани от процедурата страни
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата производителя жалбоподател и други известни производители в Общността, производители износители от разглежданите страни, вносители/търговци и потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и представителите на разглежданите страни износителки. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си в писмена форма и да поискат да се организира изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на определени причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(4)
За да позволи на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ) или индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати искови формуляри на производители износители, за които е известно, че са заинтересовани, както и на властите на КНР. Един производител износител от КНР предяви иск за ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или ИТ, ако разследването установи, че не отговарят на условията за ТУПИ.
(5)
С оглед на явно големия брой производители износители от КНР и вносители в Общността, в известието за започване на процедура бе предвидено изготвянето на представителна извадка на тези лица, за да се установят дъмпингът и нанесената вреда, в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
Що се отнася обаче до производителите износители от КНР, предвид че само трима производители износители сътрудничеха, впоследствие бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(7)
Що се отнася до вносителите на PVA, Комисията поиска от всички известни вносители да представят информация относно вноса и продажбите на разглеждания продукт. На базата на информацията, получена от 14 сътрудничещи вносители, Комисията подбра представителна извадка от петима вносители, от които двама са от Германия, един от Италия, един от Нидерландия и един от Съединените американски щати. Тези вносители представляват най-големия представителен обем продажби в Общността на сътрудничещите вносители (около 80 %), които могат да бъдат добре проверени в рамките на наличното време.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни и на всички други дружества, които проявиха интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване на процедура. Отговори на въпросника бяха получени от двама производители от Общността, трима производители износители от КНР, един производител износител от Тайван, петимата вносители, участващи в извадката, и седем потребители в Общността.
(9)
Що се отнася до отговорите на въпросника, получени от потребители, два от тях бяха непълни и затова трябваше да бъдат игнорирани. Освен това няколко потребители представиха коментари, без да отговорят на въпросника.
(10)
Един от вносителите от представителната извадка два пъти на много късен етап отказа договорена проверка на място. В резултат на това информацията, подадена от това дружество, не можеше да бъде проверена и трябваше условно да бъде игнорирана.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за целите на ТУПИ/ИТ в случая на КНР и за предварително определяне на дъмпинга, произтичащите вреди и интереса на Общността за двете разглеждани страни. Направени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
a)
Производители от Общността:
-
Kuraray Europe GmbH, Франкфурт, Германия
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Тарагона, Испания
б)
Производител износител от Тайван:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Тайпе
в)
Производител износител от КНР:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Хонгдонг
г)
Независими вносители в Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Хамбург, Германия
-
Omya Peralta GmbH, Хамбург, Германия
д)
Потребители от Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Wacker Chemie AG, Бургхаузен, Германия
(12)
С оглед на необходимостта да се определи нормална стойност за производители износители от КНР, които не са поискали ТУПИ или на които не може да се предостави ТУПИ, бе направена проверка в помещенията на посочения по-долу производител с цел да се определи нормалната стойност въз основа на данните от страната аналог, предвидена в известието за започване на процедура, а именно Япония:
-
Kuraray Japan, Токио
1.3. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, влияещи върху оценката на вредата, обхваща периода от 1 януари 2003 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт представлява определени поливинил алкохоли (PVA) под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, с произход от Китайската народна република и Тайван (наричан по-долу „разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 3905 30 00.
(15)
PVA се произвежда чрез хидролиза на поливинил ацетат, който се произвежда чрез полимеризация на винилацетатен мономер (като последният се произвежда основно от етилен и оцетна киселина). PVA има голямо разнообразие от приложения. В Общността той се използва основно за производството на поливинил бутирал (наричан по-долу „PVB“) (25 %-29 % от потреблението), спомагателно вещество за полимеризация (21 %-25 %), хартиени покрития (17 %-21 %), лепила (13 %-17 %) и за скробване на текстил (8 % -12 %).
(16)
Един потребител от Общността твърди, че конкретен продукт, който е купил от КНР не следва да се смята за разглеждания продукт, тъй като i) той не е стандартен модел на PVA и има различни и много специфични химически и физически характеристики; и ii) има различни употреби или приложения от тези на търговския артикул PVA.
(17)
Що се отнася до първия аргумент, констатирано бе, че този модел попада в рамките на описанието на продукта, дадено в съображение 14 по-горе, и че споделя основните му физически и технически характеристики с другите модели, които попадат в определението за продукта. Що се отнася до втория аргумент, този именно модел PVA е използван за производството на PVB, което, както е посочено в съображение 15 по-горе, е не само най-важното приложение, но е и най-бързо разрастващият се пазар за PVA в Общността. Би било нереалистично такъв пазар да се характеризира като нестандартен. Освен това бе констатирано, че средните цени, платени за PVA за различните приложения, са в рамките на същия диапазон. Предвид всички тези констатации бе сметнато, че няма основания този модел да бъде изключен от определението за продукта и затова искът бе отхвърлен.
2.2. Сходен продукт
(18)
Разследването показа, че PVA, произведен и продаван в Общността от фирми на Общността, PVA, произведен и продаван на местните пазари на Тайван и КНР, и PVA, произведен в КНР и Тайван и изнасян в Общността, както и този, произведен и продаван в Япония, имат по същество еднакви основни химически и физически характеристики и еднакви основни употреби. Затова бе направено заключението, че тези продукти са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(19)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на единствения производител износител от Тайван са представителни, т. е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия му износ на разглеждания продукт за Общността, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(20)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя износител на неговия местен пазар, и за който е констатирано, че е пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Общността, бе установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта се смятат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на вътрешния пазар на независими клиенти по време на ПР е бил поне 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян в Общността.
(21)
Впоследствие Комисията проучи дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат сметнати за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта по време на ПР.
(22)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар не бяха под стойността на единица продукция и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност по вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта.
(23)
Когато обемът на рентабилните продажби за даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем продажби за този вид, или когато среднопретеглената цена на този вид бе под производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на местния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби само за този вид, при условие че тези продажби представляват 10 % или повече от общия обем продажби за този вид.
(24)
Когато обемът на рентабилните продажби, за който и да е вид на продукта, представляваше по-малко от 10 % от общия обем продажби за този вид, бе сметнато, че този конкретен вид се продава в недостатъчни количества, за да може цената на местния пазар да осигури подходяща база за установяване на нормалната стойност.
(25)
Когато цените на местния пазар за конкретен вид на продукта, продаван от производителя износител, не можеха да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
При конструирането на нормална стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, се определиха на основата на действителните данни за производството или продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.1.2. Експортна цена
(27)
Единственият производител износител изнася разглеждания продукт директно на независими клиенти в Общността. Затова експортните цени се определят в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на цените, реално платени или дължими за разглеждания продукт от тези независими клиенти в Общността.
3.1.3. Сравнение
(28)
Нормалните стойности и експортните цени на единствения производител износител бяха сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени корекции, отразяващи различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит, следпродажбените разходи (гаранционни) и други фактори (банкови такси).
3.1.4. Дъмпингов марж
(29)
Сравнението на нормалните стойности и експортните цени по време на ПР показа дъмпингов марж от - 2,30 % за единствения тайвански производител износител - Chang Chun Petrochemical Co. Ltd.
(30)
Имайки предвид, че единственото сътрудничещо дружество е единствен производител износител на разглеждания продукт в Тайван и че по време на ПР тя осъществява 100 % от износа на Тайван за ЕО, бе направено заключение, че при Тайван не е констатиран дъмпинг.
3.2. Китайска народна република (КНР)
3.2.1. Третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ)
(31)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпинговите разследвания, свързани с внос на стоки с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи от 1 до 6 от член 2 за онези производители, които покажат, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, т. е. когато тези производители износители демонстрират, че по отношение на производството и продажбата на сходния продукт преобладават условията на пазарната икономика. Тези критерии са дадени по-долу в обобщена форма, накратко и единствено за справка:
-
делови решения се вземат в отговор на сигнали от пазара, без съществена държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности,
-
фирмите имат един ясен набор от основни счетоводни документи, които се проверяват от независим одитор в съответствие с международните счетоводни стандарти и се използват за всички цели,
-
на пазара няма съществени деформации, пренесени от предишната система с непазарна икономика,
-
законите за банкрута и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност,
-
валутният обмен се осъществява по пазарни валутни курсове.
(32)
Един китайски производител износител и свързаното с него търговско дружество поискаха ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра за заявление за ТУПИ, за производители износители, в определените срокове. Производителят произвежда разглеждания продукт, а свързаното с него търговско дружество е ангажирано с експортните продажби на същия. Действително последователната практика на Комисията е да проверява дали група свързани дружества, като цяло, изпълнява условията за ТУПИ.
(33)
За производителя износител и неговото търговско дружество, подало заявление за ТУПИ, Комисията изиска цялата информация, която сметна за нужна и като сметна това за необходимо, провери информацията, подадена в заявлението за ТУПИ, в помещенията на въпросните дружества.
(34)
Разследването разкри, че ТУПИ не може да бъде предоставено на китайския производител износител, тъй като той не отговаря на критерий 1, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Бе констатирано, че производителят износител и свързаното с него търговско дружество се контролират от изцяло държавни дружества, които са представени от решаващо мнозинство на членовете на борда на директорите при съотношение, което е несъразмерно с тяхното акционерно участие. Освен това по време на ПР по-голямата част от акциите се притежаваха от държавата. Тъй като въпросните дружества не представиха доказателства, които да бъдат сметнати за достатъчни, за да отхвърлят всички съмнения за значителна намеса на държавата при вземането на решения, бе решено, че тази група дружества е под значителен държавен контрол и намеса. На заинтересованите страни бе дадена възможност да коментират горните констатации. Получените коментари не бяха основателни за промяна на заключенията.
(36)
Въз основа на горното китайският производител износител и свързаното с него търговско дружество не показаха, че изпълняват всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и затова не може да им бъде предоставено ТУПИ.
3.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(37)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, митото, важащо за цялата страна, ако има такова, се установява за държави, попадащи под този член с изключение на случаите, когато дружествата могат да покажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(38)
Що се отнася до КНР, единственият производител износител и свързаното с него търговско дружество, които поискаха ТУПИ, поискаха и ИТ, в случай че не може да им бъде предоставено ТУПИ.
(39)
Въз основа на наличната информация бе констатирано, че производителят износител и неговото търговско дружество не са успели да покажат, че заедно отговарят на всички изисквания за ИТ, както е посочено в член 9, параграф 5 от основния регламент. А именно бе установено, че производителят износител и неговото търговско дружество не отговарят на критерия, предвиден в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който мнозинството от акциите принадлежат на частни лица и държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството, въпреки това, е достатъчно независимо от държавна намеса, поради причините, обяснени по-горе в съображение 35.
3.2.3. Страна аналог
(40)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не се предоставя ТУПИ, се установява на основата на цените или на конструирана стойност в страна аналог.
(41)
В известието за започване на процедура Комисията посочи намерението си да използва Япония като подходяща страна аналог за целите на установяването на нормална стойност за КНР и заинтересованите страни бяха поканени да изразят становището си по този въпрос. Някои от заинтересованите страни възразиха срещу това предложение и предложиха вместо това да бъдат използвани Индия или Тайван.
(42)
В Индия няма достатъчно производство на сходния продукт. Тайван бе обект на разследването и поради тази причина данните в тази страна може да не са надеждни заради дъмпинг. Затова страните бяха информирани, че Япония е избрана за страна аналог, тъй като не е обект на разследването, има представително производство на сходния продукт и условията на конкуренция изглеждат подходящи.
(43)
Комисията потърси сътрудничество от четирима известни производители в Япония и им изпрати съответния въпросник. Двама от четиримата японски производители отговориха на въпросника. Единият от тях обаче не представи пълни данни и не прие проверка на място. Данните, представени от единствения изцяло сътрудничещ японски производител, бяха проверени на място.
(44)
След проверката на място на производителя износител от Тайван обаче бе констатирано, че Тайван не прави дъмпинг по време на ПР. Затова въпросът за избор на страна аналог бе преразгледан.
(45)
Във връзка с това бе констатирано, че обемът на производството в Тайван представлява повече от 100 % от обема на китайския износ на разглеждания продукт за Общността. Освен това тайванският пазар може да бъде характеризиран като отворен, предвид това, че нивото на вносното мито е ниско (мито за НОН от 5 %). Разследването също така показа, че има значителни продажби на местния пазар от сходния продукт в Тайван и че съществува достатъчен внос на тайванския пазар. Затова Тайван бе сметнат за конкурентен пазар и достатъчно представителен за определянето на нормална стойност за КНР.
(46)
Освен това вносът на PVA в Тайван представлява около 15 % от вътрешното потребление в сравнение със само около 3 % в случая с Япония, което показва, че японският пазар е по-малко подходящ от тайванския по отношение на конкуренция от внос. Предвид горното, бе условно решено Тайван да се използва като страна аналог, тъй като представлява най-подходящата страна аналог по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2.4. Нормална стойност
(47)
След избора на Тайван за страна аналог, както е посочено в съображение 46 по-горе и съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност, установена за Тайван съгласно съображения от 19 до 26 по-горе, бе използвана за изчисляване на дъмпинга за КНР.
3.2.5. Експортна цена
(48)
Тъй като тримата сътрудничещи китайски производители износители заедно обхващат почти целия внос на разглеждания продукт в Общността по време на ПР, за установяване на експортната цена са използвани техните собствени данни за износа. Въпреки това надеждността на информацията бе подложена на кръстосана проверка с данните за внос на Евростат, която показа достатъчно съвпадение.
(49)
Тримата сътрудничещи производители износители от КНР осъществяват експортните продажби за Общността или директно на независими клиенти, или чрез свързаните с тях търговски дружества, намиращи се в страната износител.
(50)
За всички експортни продажби експортните цени са определени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на базата на цените, реално платени или дължими.
3.2.6. Сравнение
(51)
Нормалните стойности на единствения производител в страната аналог - Тайван и експортните цени на тримата сътрудничещи китайски производители износители са сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където е приложимо и оправдано,бяха направени корекции за отчитане на различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит и комисионите.
3.2.7. Дъмпингов марж
(52)
След като ТУПИ и ИТ не са предоставени на никой от сътрудничещите китайски производители износители, дъмпинговият марж за цялата страна е изчислен за цялата КНР, като се използват среднопретеглените експортни цени франко завод на тримата сътрудничещи производители износители.
(53)
Сравнението на среднопретеглената китайска експортна цена и среднопретеглената нормална стойност на страната аналог показа дъмпингов марж от 10,06 %.
4. ВРЕДА
4.1. Продукция на Общността и производство на Общността
(54)
Вътре в Общността сходният продукт се произвежда за продажба от три дружества: Kuraray Europe GmbH (наричана по-долу KEG) в Германия, Celanese Ibérica Chemicals (наричана по-долу Celanese) в Испания и трети производител, който произвежда много ограничени количества, но не сътрудничи в разследването. KEG и Celanese изцяло сътрудничиха при разследването.
(55)
Освен производството, споменато по-горе, трима производители от Общността произвеждат сходния продукт единствено за собствена употреба. Две от тези дружества сътрудничиха при разследването като потребител, тъй като те също така закупуват значителни количества от разглеждания продукт за производството на своите вторични продукти.
(56)
Тъй като двамата сътрудничещи производители, споменати в съображение 54 по-горе, обхващат по време на ПР 80 % от общата продукция на Общността (за собствена употреба и за други производители), смята се, че те съставляват голям дял от общата продукция на Общността на сходния продукт. Следователно те съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по долу „производство на Общността“.
(57)
Предвид това, че производството на Общността се състои само от двама производители, данните, свързани с производството на Общността, трябва да бъдат индексирани, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(58)
За да се установи дали производството на Общността е претърпяло вреда или не и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на производството на Общността, бе проучен въпросът дали и до каква степен последващата употреба на сходния продукт при производството на индустрията на Общността трябва да се вземе предвид в анализа.
(59)
PVA се използва като междинен материал за различни други продукти. В Общността той често се употребява в производството на поливинил бутирал (PVB), използва се като лепило, за хартиено покритие, като спомагателно вещество за полимеризация и за скробване на текстил. В хода на разследването се установи, че един от производителите от Общността, който продава по-голямата част от произведения от него PVA на свободния пазар, също така използва значителни количества от произведения от него PVA за по-нататъшна преработка в същото дружество. Това положение се нарича собствена употреба. Както бе обяснено в съображение 55 по-горе, три други дружества от Общността произвеждат PVA единствено за собствена употреба и в допълнение към това производство за собствена употреба най-малко две от тях купуват като потребител и значителни количества PVA на пазара за по-нататъшна преработка.
(60)
Бе констатирано, че количествата, използвани за собствена употреба от въпросните дружества от Общността, по принцип могат да бъдат заместени от закупен PVA, например ако пазарните обстоятелства и/или финансови съображения провокират подобна промяна. Поради тази причина те са включени в анализа на пазара на Общността.
4.2. Потребление на Общността
(61)
Потреблението на Общността е установено въз основа на обемите на продажбите на свободния пазар на собствената продукция на производството на Общността на пазара на Общността, собствената употреба на производството на Общността, количествата продукция на други (по-малки) производители от Общността, получени от най-широко използваната база данни за този конкретен сектор, собствената употреба на двамата производители, посочени в съображение 55 по-горе, проверените обеми внос на единствения тайвански производител и данните за обема на вноса на Общността по отношение на всички останали страни, получени от Евростат.
(62)
По отношение на данните за обемите на вноса, получени от Евростат, както бе посочено в съображение 14, разглежданият продукт понастоящем се декларира под код по КН ex 3905 30 00. Данните от Евростат относно този ex код по КН включват и определена ниша от продукти, която не е включена в обхвата на продукта. Тъй като е невъзможно от тази по-широка категория продукти да се отделят данните само за разглеждания продукт, те са коригирани въз основа на предоставената в жалбата информация за вноса на тази ниша продукти.
(63)
Също така по отношение на данните от Евростат трябва да се отбележи, че определен внос на разглеждания продукт е отчетен в графа „секретно“ и поради тази причина няма информация за произход в обществената база данни. Подробности за страните на произход на вноса, деклариран като такъв, са получени от съответните митнически власти и затова той е включен във всички съответни таблици и анализи.
(64)
Въз основа на горното бе констатирано, че през разглеждания период и особено между 2004 г. и 2005 г. потреблението на PVA силно се е увеличило. През разглеждания период ръстът на потреблението е 14 %, което се дължи основно на бързото нарастване на търсенето на PVA като суровина за производството на поливинил бутирал (PVB), който се използва за производството на PVB-филм или листове. PVB-филмът се използва като междинен слой при производството на ламинирано безопасно стъкло на автомобилния и строителния пазар, който е един бързоразвиващ се пазар в Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Потребление в тонове
142 894
148 807
163 851
163 096
Индекс (2003 г. = 100)
100
104
115
114
4.3. Внос от разглежданите страни
(65)
Тъй като дъмпинговият марж, констатиран за Тайван, е под de minimis, вносът с произход от тази страна следва условно да бъде изключен от оценката на вредата.
a) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(66)
Между 2003 г. и 2004 г. обемите на вноса на разглеждания продукт спадат с тридесет и девет процентни пункта, след това през 2005 г. нарастват с двадесет и девет процентни пункта, след което слабо спадат, като по време на ПР спадът е 11 % в сравнение с 2003 г.
Внос
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР тонове
24 067
14 710
21 561
21 513
Индекс (2003 г. = 100)
100
61
90
89
(67)
Пазарният дял на вноса от КНР също така първоначално рязко спада, а след това се вдига. През 2005 г. и по време на ПР вносът от КНР съставлява 13 % от целия пазар на Общността.
Пазарен дял на КНР
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазар на Общността
17 %
10 %
13 %
13 %
Индекс (2003 г. = 100)
100
59
78
78
б) Цени
(68)
Между 2003 г. и ПР средната вносна цена на разглеждания продукт с произход от КНР спада с 2 процентни пункта.
Единични цени
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР (EUR/тон)
1 150
1 115
1 164
1 132
Индекс (2003 г. = 100)
100
97
101
98
в) Подбиване на цените
(69)
За да се определи дали е налице подбиване на цените, са анализирани данните за цените, които се отнасят до ПР. Съответните продажни цени на производството на Общността са нетни цени след приспадане на отстъпки и рабати. Когато е необходимо, тези цени са коригирани до ниво франко завода, т. е. без транспортни разходи в Общността. Вносните цени на КНР също са взети след приспадане на отстъпки и рабати, и където е необходимо, коригирани до ниво цена CIF на границата на Общността със съответна корекция за мита (6,5 %) и разходи след вноса, направени от вносителите в Общността.
(70)
Продажните цени на производството на Общността и вносните цени на КНР са сравнени на еднакво ниво на търговска дейност, а именно - продажби на независими клиенти на пазара на Общността. Тъй като бе счетено, че сравнението по модел трябва да бъде съдържателно и справедливо и затова не бива да се позволява сравнение между стандартния вид и специалния вид, попадащ в определението за продукта, бе сметнато за подходящо да се изключат ограничен брой модели от сравнението. Тези модели представляват 35 % от вноса от КНР, но едва съвсем малко количество от продажбите на производството на Общността на пазара на Общността.
(71)
По време на ПР изчисленият по този начин марж на подбиване на среднопретеглената цена, изразен като процент от продажните цени на производството на Общността, е 3,3 % за КНР.
4.4. Състояние на производството на Общността
(72)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху производството на Общността бе направена оценка на всички икономически фактори, влияещи върху състоянието на производството на Общността по време на разглеждания период. С цел поверителност, като се има предвид, че анализът се отнася само до две дружества, повечето показатели са представени в индексирана форма или са дадени диапазони от стойности.
a) Производство, капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство в тонове
(диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производство (индекс)
100
103
119
126
Производствен капацитет в тонове (диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производствен капацитет
(индекс)
100
107
129
133
Коефициент на използваемост
(индекс)
100
97
92
94
(73)
През разглеждания период производството в Общността се е увеличило с 26 %. Значителното увеличение на производствения капацитет, особено през 2005 г., е провокирано от увеличаващото се търсене на пазара на Общността.
(74)
Между 2003 г. и ПР от производството на Общността е въведен допълнителен производствен капацитет. През същия период коефициентът на използваемост на капацитета е спаднал с 6 %.
б) Обем на продажбите и пазарни дялове в Общността
(75)
Следващата таблица показва резултатите на производството на Общността по отношение на продажбите на независими клиенти в Общността:
Производство на Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем продажби (индекс)
100
110
112
122
Пазарен дял (индекс)
100
104
97
104
(76)
От 2003 г. до ПР обемите на продажбите на производството на Общността на независими клиенти в Общността са се увеличили с 22 %. Това трябва да се разглежда, като се има предвид повишаващото се потребление в Общността.
(77)
През 2004 г. пазарният дял на производството на Общността се увеличава, след това през 2005 г. рязко спада и по време на ПР е с 4 % по-висок, отколкото през 2003 г.
в) Цени в Общността
(78)
Основната суровина за производството на PVA е винилацетатен мономер или VAM. VAM е стока и като такава цените на VAM се определят въз основа на равновесието на пазара между търсенето и предлагането. Освен това пазарната цена на VAM силно се влияе от развитието на цените на нефта и природния газ, тъй като основните суровини за производството на VAM са оцетна киселина (за чието производство е необходим природен газ) и етилен (произвеждан от дестилацията на въглеводороди). Освен това енергията също представлява важен разход при производството на PVA от VAM. Общата тежест на цената на енергията при производството на PVA впоследствие възлиза на 50 %-60 % и затова при нормални обстоятелства може да се очаква, че значителна промяна в цените на нефта и природния газ ще има пряко въздействие върху продажната цена на PVA.
(79)
Бе констатирано, че световните пазарни цени на тези суровини са се увеличили значително между 2003 г. и ПР. През този период цените на VAM са се увеличили с 20 %-30 %, а увеличението на цените на енергията е дори по-голямо. Това драматично развитие на цените на основните суровини обаче не доведе до по-високи цени на производството на Общността: през същия период продажните цени на производството на Общността спаднаха с 5 %, като най-лоша бе 2004 г. (- 7 %). Така вместо да прехвърли на своите клиенти цялото увеличение на разходите, производството на Общността трябваше да намали цените, за да не загуби клиенти.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Единични цени в EUR (диапазон)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Единични цени (индекс)
100
93
95
95
г) Складови наличности
(80)
Следните цифри представят обема на складовите наличности в края на всеки период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Складови наличности
(диапазон)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Складови наличности (индекс)
100
87
96
87
(81)
Като цяло нивото на складовите наличности остава доста стабилно. Между 2003 г. и 2004 г. то намалява с 13 %, впоследствие до края на 2005 г. се увеличава с 9 процентни пункта, а след това отново спада с 9 процентни пункта.
д) Инвестиции и способност за привличане на капитали
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Инвестиции (индекс)
100
369
177
62
(82)
Най-много инвестиции има през 2004 г. и 2005 г., когато производственият капацитет на производството на Общността се увеличава вследствие на повишеното търсене на пазара. В хода на разследването бе констатирано, че през 2003 г. и по време на ПР инвестициите в сгради, инсталации, машини и съоръжения са главно за поддържане на производствения капацитет.
(83)
Разследването показа, че финансовите резултати на производството на Общността се влошават, но не разкри, че способността му за привличане на капитали вече е сериозно засегната през разглеждания период.
е) Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(84)
Предвид много високите и изкривяващи необичайни разходи, извършени от основния производител от Общността през разглеждания период, бе сметнато за разумно да се установи рентабилността на базата на нетната печалба преди данъчно облагане. Тези извънредни разходи са свързани с промяната на собствеността на основния производител от Общността през 2001 г. Затова рентабилността на производството на Общността е установена чрез изразяване на оперативната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота на тези продажби.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Рентабилност на ЕО продажби
(диапазон)
7%-17%
3%-13%
2%-12%
(- 5 %)-(+ 5 %)
Рентабилност на ЕО продажби
(индекс)
100
38
29
8
Възвръщаемост на общите инвестиции
(диапазон)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Възвръщаемост на общите инвестиции
(индекс)
100
17
12
4
Паричен поток (индекс)
100
55
26
-7
(85)
Спадът на продажните цени между 2003 г. и ПР се отразява значително върху рентабилността, постигната от производството на Общността. По време на разглеждания период тази рентабилност спада с повече от 10 процентни пункта. Възвръщаемостта на общите инвестиции е изчислена чрез изразяване на оперативната печалба на сходния продукт като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределена за сходния продукт. Този показател следва подобна на рентабилността тенденция, като намалява съществено през разглеждания период. Подобна негативна тенденция е констатирана и за паричния поток, генериран от производството на Общността, което води до сериозно цялостно влошаване на финансовото състояние на производството на Общността през ПР.
ж) Заетост, производителност и заплати
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Брой служители (индекс)
100
100
97
96
Средни разходи за труд на служител
(индекс)
100
105
97
95
Производителност (индекс)
100
103
123
132
(86)
Поради сериозни усилия за намаляване на разходите, броят на персонала, нает от производството на Общността, спада с 4 % след 2004 г. От 2003 г. до ПР производството на Общността успява да повиши производителността на служител с 32 %. През същия период средните разходи за труд на служител се понижават с 5 %. Следователно може да бъде направено заключение, че през разглеждания период производството на Общността е осъществило значителен напредък по отношение на ефикасността на разходите.
з) Степен на дъмпинговия марж
(87)
Като се имат предвид обемът и цената на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за несъществено.
и) Възстановяване от минал дъмпинг
(88)
При отсъствието на каквато и да било информация за съществуването на дъмпинг преди настоящата процедура, този въпрос се приема за ирелевантен.
й) Растеж
(89)
Разследването показа, че през разглеждания период производството на Общността е увеличило своя дял на пазара на Общността с 1 %-2 %.
4.5. Заключение за вредата
(90)
Между 2003 г. и ПР редица показатели за вредата се развиват положително: производството на Общността успява да увеличи обемите на своите продажби и пазарния си дял и прави значителни инвестиции в допълнителен производствен капацитет.
(91)
Финансовите му показатели обаче се развиват драматично: приемливият марж на печалба, постигнат през 2003 г., бързо и постоянно намалява от 2004 г. до края на ПР. Възвръщаемостта на инвестициите и състоянието на паричния поток се развиват видимо негативно. Причината за това е, че бързото покачване на цените на суровините не може да бъде отразено в продажните цени на сходния продукт. Докато при нормална пазарна ситуация предвид увеличението на цените на суровините би се очаквало увеличение на продажната цена на PVA с 10 %-20 %, продажните цени на сходния продукт, произвеждан от производството на Общността спадат с 5 % в ущърб на неговата рентабилност. От друга страна, по време на ПР вносните цени от КНР подбиват тези на производството на Общността на средно претеглена база с 3,3 %.
(92)
В светлината на горепосоченото се стигна до временното заключение, че производството на Общността е понесло съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(93)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на производството на Общността в степен, която позволява това въздействие да бъде определено като съществено. Бяха изследвани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли в същото време да причинят вреда на производството на Общността, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори биха могли да причинят, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Ефект от дъмпинговия внос
(94)
През разглеждания период вносът от КНР е на значителни нива, т. е. постоянно представлява пазарен дял от 10 % или повече. Същевременно средните цени на всички производители износители от КНР спадат с 2 % и подбиват средните цени на производството на Общността с 3,3 % през ПР. Производството на Общността, за да осигури присъствието си на своя местен пазар и поради много ниските пазарни цени, установени от вноса от КНР, се чувства задължено да намали продажните си цени с 5 % през разглеждания период.
(95)
По тази причина ефектът от това нелоялно поведение на ценообразуване на дъмпинговия внос от КНР е, че цените на производството на Общността са потискани и не могат да покрият значителното увеличение на разходите за суровини. Това се потвърждава от значителното намаление на рентабилността на производството на Общността.
(96)
Въз основа на горните заключения бе констатирано, че вносът на ниски цени от КНР, който значително подбива цените на производството на Общността, има определяща роля за влошаване на състоянието на производството на Общността, което се отразява в резкия спад на рентабилността и сериозното влошаване на другите финансови показатели.
5.3. Ефект на други фактори
a) Внос с произход от трети страни, различни от КНР
(97)
Според Евростат и информацията, събрана по време на разследването, основните страни, от които се внася PVA са САЩ, Япония и Тайван.
Внос с произход от трети страни (количество)
Внос (тонове)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
11 313
21 207
22 919
22 638
Индекс (2003 г. = 100)
100
187
203
200
Япония
13 682
11 753
12 694
14 151
Индекс (2003 г. = 100)
100
86
93
103
Тайван (диапазон)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Индекс (2003 г. = 100)
100
118
88
83
Внос с произход от трети страни (средна цена)
Средна цена (в EUR)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
1 334
1 282
1 298
1 358
Индекс (2003 г. = 100)
100
96
97
102
Япония
1 916
1 532
1 846
1 934
Индекс (2003 г. = 100)
100
80
96
101
Тайван
1 212
1 207
1 308
1 302
Индекс (2003 г. = 100)
100
100
108
108
Пазарни дялове
Пазарен дял (%)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Япония
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Тайван (индекс)
100
113
77
73
(98)
От 2003 г. вносът от САЩ силно нараства и по време на ПР достига над 22 000 тона, което представлява почти 14 % от целия пазар на Общността (за собствена употреба и за други производители). Разследването показа, че по-голямата част от тези продажби се отнася за продажби между свързани лица и че за целия разглеждан период средните единични цени на тези трансферни продажби са между 15 % и 20 % над средните CIF цени на китайския внос. Освен това бе установено, че количествата са препродавани на независими клиенти при цени 10 %-20 % по-високи от гореспоменатите трансферни вносни цени. Тъй като пазарните цени на PVA с произход от САЩ са следователно от същата величина като продажните цени на PVA, произведен от производството на Общността, те не играят роля в потискането на цените, наблюдавано по време на разглеждания период. Затова се стига до заключението, че този внос няма значим ефект върху състоянието на производството на Общността.
(99)
По време на разглеждания период има и значителен внос от Япония, който възлиза на почти 9 % от пазара на Общността през ПР. След спад през 2004 г. японският внос отново нараства от 2005 г. и по време на ПР е с 3 % по-висок в сравнение с 2003 г. Анализът на продажните цени на този внос обаче показва, че средните вносни цени са по-високи от цените, които може да получи производството на Общността и следователно не са допринесли за негативната ценова тенденция, която води до сериозно влошаване на състоянието на производството на Общността.
(100)
Вносът от Тайван е от единствен производител, който изцяло сътрудничи при разследването. Установи се, че тези цифри са по-надеждни от данните на Евростат, предвид че кодът по КН обхваща и други продукти освен разглеждания продукт. Заради поверителността те са представени в индекси или са дадени диапазони от стойности. След рязко покачване през 2004 г. тайванският внос постепенно намалява и по време на ПР покрива 6 %-7 % от целия пазар на Общността (около половината от пазарния дял на вноса от КНР). По време на същия период средните цени на този внос се покачват с 8 %, което е обратно на ценовата тенденция, наблюдавана по отношение на вноса от КНР. Следователно ценовата разлика между PVA, внасян от КНР, и PVA, внасян от Тайван, се увеличава на 12 %-18 % по време на ПР. Предвид тези констатации бе направено временното заключение, че този внос няма значимо въздействие върху състоянието на производството на Общността.
(101)
Освен вноса от САЩ, Япония и Тайван няма значителен внос от други страни. Въз основа на констатациите по отношение на този внос, както е посочено в съображения от 97 до 100 по-горе, може да се направи временното заключение, че вносът от други страни, с изключение на КНР, не допринася за съществените вреди, понесени от производството на Общността.
б) Евентуални продажби в Общността на други производители от Общността
(102)
Както е посочено в съображения 54-55 по-горе, освен двамата производители, които съставляват производството на Общността, в Общността са известни още четири дружества, които произвеждат разглеждания продукт. Три от тях, две от които сътрудничиха при разследването като потребител, потребяват целия произведен от тях PVA в производството на вторични продукти в собствените си дружества. Четвъртото произвежда само много ограничени количества. Предвид горното, смята се, че другите производители от Общността не играят никаква роля за потискането на цените на пазара и последващата вреда, претърпяна от производството на Общността.
в) Самопричинена вреда поради неефикасност на разходите
(103)
Няколко заинтересовани страни претендират, че вредата, претърпяна от производството на Общността, е свързана с факта, че производството на Общността не е успяло да запази конкурентоспособността си по отношение на разходите и че е взело неразумни решения за инвестиции. В това отношение, както е описано в съображение 86, разследването показа, че по време на разглеждания период производството на Общността значително е повишило своята производителност поради увеличаване на производствения капацитет и намаляването на работната сила. Освен това бе установено, че инвестициите за увеличаване на производствения капацитет (вж. съображение 73 по-горе) не оказват съществено влияние върху силно негативната тенденция, наблюдавана в развитието на финансовата позиция на производството на Общността.
(104)
Следователно единственият фактор, който оказва значително негативно влияние върху разходите за производство на сходния продукт по време на разглеждания период, е рязкото повишаване на цените на основните суровини, използвани за производството на сходния продукт, както е обяснено в съображения 78-79. Разследването показа, че развитието на покупните цени на производството на Общността за VAM и енергия е пропорционално на развитието на цените на тези суровини на световния пазар и следователно те не могат да бъдат отдадени на начина, по който производството на Общността ги е закупило. Следователно аргументът се отхвърля.
г) Интервал от време за корекция на цените
(105)
Значителен потребител на PVA твърди, че за този конкретен сектор е нормално увеличението на покупната цена на VAM да не води веднага до увеличаване на продажната цена на PVA. Това се обяснява с факта, че дългосрочните договори са стандартни в сектора и следователно един значителен интервал от време е нормално явление. В това отношение, въпреки че се отчита, че определени продажби на производството на Общността се извършват чрез дългосрочни договори, не е често срещано явление тези договори да включват фиксирана цена за срок, по-дълъг от една година. Следователно в рамките на тези договори цените се предоговарят след определен период от време или ако цените на суровините се променят значително. Затова този аргумент се отхвърля.
5.4. Заключение за причинната връзка
(106)
В заключение горният анализ показва, че вносът от КНР по време на разглеждания период е предизвикал съществено потискане на цените на пазара на Общността по време на този период. През ПР вносните цени от КНР значително са подбили цените на производството на Общността.
(107)
Това потискане на цените води до значително намаляване на продажните цени на производството на Общността, което от своя страна съвпада със силен спад на рентабилността на производството на Общността, възвръщаемостта на инвестициите му и неговия паричен поток от основна дейност.
(108)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да навредят на производството на Общността, показа, че никой от тях не е могъл да има значително негативно въздействие.
(109)
Въз основа на горния анализ, в който съответно от вредния ефект на дъмпинговия внос бяха разграничени и отделени ефектите на всички известни фактори, които могат да повлияят на състоянието на производството на Общността, се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата страна е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(110)
Комисията проучи дали, въпреки заключенията за дъмпинг, вреда и причинно-следствената връзка, съществуват неопровержими причини да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията разгледа евентуалното въздействие на мерките за всички заинтересовани страни.
6.1. Интерес на производството на Общността
(111)
Както е посочено в съображение 56, производството на Общността се състои от две дружества с производствени мощности в Германия и Испания, които дават работа на между 200 и 300 души, пряко ангажирани в производството, продажбите и администрацията на сходния продукт. Ако бъдат въведени мерки, очаква се, че потискането на цените на пазара на Общността ще приключи и продажните цени на производството на Общността ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на производството на Общността ще се подобри.
(112)
От друга страна, ако не бъдат въведени антидъмпингови мерки, вероятно негативната тенденция в развитието на финансовите показатели на производството на Общността, и по-специално неговата рентабилност, ще продължи. Производството на Общността тогава ще загуби значителен пазарен дял, тъй като вече няма да е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. В най-лошия случай производството на Общността ще бъде принудено да излезе от свободния пазар и да продължи производството на PVA единствено за собствена употреба. И в двата случая вероятно резултатът ще бъде намаляване на производството и инвестициите, затваряне на някои производствени мощности и намаляване на работните места в Общността.
(113)
В заключение, въвеждането на антидъмпингови мерки ще позволи на производството на Общността да се възстанови от ефекта на констатирания вреден дъмпинг.
6.2. Интерес на несвързаните вносители
(114)
Както е описано в съображение 8, пет включени в извадката вносители, покриващи около 80 % от вноса на Общността на разглеждания продукт през ПР, изпратиха отговори на въпросника. Информацията, представена от единия от включените в извадката вносители, трябваше да бъде игнорирана на този етап, тъй като той два пъти анулира уговорена проверка на място. Три от отговорите на въпросника бяха проверени на място.
(115)
Цялата тежест, която PVA представлява в общия оборот от дейността на тези вносители е много малка. Средно 3 %-4 % от дейността на тези вносители могат да бъдат свързани с вноса на PVA от КНР. Вносителите имат много по-широко поле на дейност, което може да включва и търговия и дистрибуция. Някои вносители купуват продукта, обект на разследването, не само от КНР, но и от други източници в Общността и извън нея, включително от производството на Общността. Средният марж на печалба, постигнат от включените в извадката вносители при търговията им с PVA, е около 5 %.
(116)
Вносителите от Общността не подкрепят въвеждането на мерки. Сътрудничещите вносители твърдят, че въвеждането на мерки сериозно ще навреди на тяхната дейност, тъй като няма да могат да прехвърлят увеличението на цените на потребителите. В това отношение, както бе обяснено в съображение 111 по-горе, въвеждането на антидъмпингово мито върху вноса от КНР най-вероятно ще доведе до слабо увеличение на пазарните цени. Затова може да се очаква, че вносителите, които купуват разглеждания продукт от КНР, ще могат да прехвърлят разходите по митото на крайните клиенти. Установеното след корекция на цените CIF на границата на Общността с разходите след вноса значително подбиване на цената също подсказва, че има възможност за увеличение. Във всеки случай, предвид ограничената тежест на продажбите на този продукт в дейността на вносителите и маржът на печалба, постигнат понастоящем като цяло и по отношение само на техните продажби на PVA, очаква се, че митото, което временно ще бъде установено, няма да засегне в значителна степен финансовото положение на тези икономически субекти.
(117)
Въпреки че вносителите/дистрибуторите не подкрепят мерките, на база на наличната информация може да бъде направено заключение, че интересът на производството на Общността от неутрализирането на ефекта от нелоялните и вредни търговски практики на КНР надделява над предимството, което може да получат те от невъвеждането на антидъмпингови мерки.
6.3. Интерес на потребителите
(118)
Седем потребители попълниха въпросника за потребители. Отговорите на две от тези дружества не бяха пълни и затова те не могат да бъдат включени в анализа. Останалите пет дружества използват PVA за различни приложения: за производството на лепила, на промишлени праховидни пълнители, на PVB, за скробване и апретура на текстил и производство на смоли.
(119)
В допълнение към информацията за покупките, представена в техните отговори на въпросника, покупките на петимата сътрудничещи потребители по време на ПР представляват 19 % от общото потребление на PVA от Общността, а вносът им от Китай представлява около 22 % от общия внос от КНР. Важно е да се отбележи, че като цяло вносът от КНР представлява малка част от техните покупки, т. е. 15 %. Тази картина обаче е много пъстра: един от сътрудничещите потребители въобще не е внасял от КНР през ПР, докато за друг сътрудничещ потребител КНР е била изключителният му източник на PVA.
(120)
Сътрудничещите потребители изложиха редица аргументи срещу въвеждането на митата.
(121)
Две дружества използват PVA за производството на лепила. Бе установено, че за производството на тези лепила PVA е основен разход, който в зависимост от състава на сместа може да достигне до 80 % от производствените разходи. Дружествата твърдят, че предвид значителната тежест на PVA в производствените разходи и маржовете на печалба, постигнати при продажбите на лепилата, антидъмпинговото мито може да ги доведе до фалит или да ги принуди да преместят производството извън Общността. Тези дружества изразиха много сериозни съмнения за това дали техните клиенти ще пожелаят да платят евентуално повишение на цените, причинено от митата. Във връзка с това, въпреки че се отчита, че маржовете на печалба, постигнати в този конкретен сектор са скромни, трябва също така да се отбележи, че предлаганите мерки засягат пряко покупните цени на PVA само с произход от Китай, който е един източник за снабдяване, а тези цени значително подбиват цените на производството на Общността по време на периода на разследване. Следователно въздействието на митото върху производствените разходи за лепилата на тези дружества не е незначително, но също така, предвид предлаганото ниво на митото, не изглежда да съществуват причини техните клиенти да не пожелаят да поемат поне известна част от това увеличение на разходите.
(122)
Две други дружества използват PVA за производството на PVB. При производството на PVB PVA също е основен разход. Едно от тези дружества, което впоследствие ще използва PVB за производството на PVB-филм, изказа предположение, че евентуалните мерки могат да провокират дружеството да премести своето производство на PVB извън Общността. Това дружество също така твърди, че предвид времето, което отнема окачествяването на PVA за това приложение, за тях е сложно и трудно да сменят доставчика. Другият производител на PVB, сътрудничещ като потребител, който използва PVA не само за производството на PVB, а преди всичко за производството на промишлени праховидни пълнители, също изтъкна трудния и дълъг процес за смяна на доставчика и освен това изрази безпокойство относно увеличените разходи, до които могат да доведат мерките.
(123)
Признава се, че увеличение на покупната цена на PVA ще доведе до по-високи производствени разходи за PVB. Същевременно обаче, тъй като вносът от КНР възлиза на 13 % от пазара на Общността, 87 % от PVA, потребявани в Общността, няма да бъдат пряко засегнати от тези мерки. При това предлаганият размер на митото е умерен. Предвид горното и отчитайки добрите пазарни условия за PVB, смята се, че ефектът от подобно мито е поносим.
(124)
Що се отнася до процедурата за окачествяване, отчита се, че при определени приложения характеристиките на PVA наистина могат да са много взискателни и направени по поръчка, което води до продължителен процес на окачествяване, включващ интензивно тестване. Следва да припомним обаче, че антидъмпинговите мерки нямат за цел да лишават определени доставчици от достъп до пазара на Общността. Всяка предлагана мярка има за цел само възстановяването на лоялната търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара. Следователно и дори още повече предвид нивото на предлаганото мито, не съществува причина определени потребители да бъдат задължени да сменят доставчика след въвеждането на мерките.
(125)
Един сътрудничещ потребител, производител на полиестер/памук и памучни тъкани, който използва PVA за скробване и апретура на сурови тъкани, посочи, че мерките могат да принудят дружеството да премести предачните и тъкачните си дейности извън Общността. В тази връзка бе установено, че делът на PVA в разходите за производство на продуктите на това дружество е доста ограничен, т.е. между 0,2 % и 0,8 %. Предвид предлаганото мито, бе сметнато, че въздействието на подобно мито е незначително.
(126)
И накрая жалбоподателят KEG твърди, че невъвеждането на мерки е срещу интересите на потребителите, тъй като лошите финансови резултати от дейността му с PVA могат да провокират KEG да излезе от пазара на продажбите и да се насочи към пазарите надолу по веригата на производството. Той твърди, че ако това се случи, потребителите ще страдат от недостиг на доставки, тъй като KEG е голям и надежден доставчик. Въпреки че този аргумент не бе изрично подкрепен от разглежданите потребители, бе наистина потвърдено, че трима от петимата разглеждани потребители купуват значителни количества PVA от KEG и че това дружество може да бъде смятано за най-важния доставчик на пазара на Общността. Следователно не може да бъде изключено, че ако по някаква причина KEG излезе от пазара, потребителите ще бъдат изправени пред сериозни проблеми със снабдяването.
6.4. Заключение за интереса на Общността
(127)
Може да се очаква, че ефектът от въвеждането на мерки ще даде възможност на производството на Общността да подобри своята рентабилност. Предвид неблагоприятното финансово състояние на производството на Общността съществува реален риск, че при отсъствие на мерки производството на Общността може да закрие производствени мощности и да съкрати работна сила. В общи линии потребителите от Общността също ще имат полза от въвеждането на мерки, тъй като снабдяването с достатъчни обеми PVA няма да бъде застрашено, докато общото увеличение на покупната цена на PVA ще бъде умерено. Като се има предвид посоченото по-горе, се стигна до временното заключение, че няма неопровержими причини от интерес на Общността, които да изискват в този случай да не се въвеждат антидъмпингови мерки.
7. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(128)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, трябва да се въведат временни мерки върху вноса от КНР на разглеждания продукт, за да се попречи на дъмпинговия внос да причини допълнителни вреди на производството на Общността.
(129)
Що се отнася до вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван, не бе установен дъмпинг, както е посочено в съображение 30 по-горе. Следователно не следва да бъдат въвеждани временни мерки. Предвид времето на това установяване, бе сметнато за подходящо да се даде срок от един месец на заинтересованите страни да дадат становище по тази временна констатация, с оглед възможното прекратяване след изтичането на този срок на процедурата по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван.
7.1. Степен на отстраняване на вредите
(130)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР трябва да се въведат в достатъчна степен, за да се отстранят вредите, причинени на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на сумата на митата, необходими за премахване на ефекта от причиняващия вреди дъмпинг, целта е мерките да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, за която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т. е. при липсата на дъмпингов внос.
(131)
Смята се, че през 2003 г. има нормална конкуренция на пазара на Общността, когато в отсъствието на вредоносен дъмпинг производството на Общността е реализирало нормална печалба в диапазона, описан в съображение 84 по-горе. Следователно въз основа на наличната информация бе предварително установено, че марж на печалба, съответстващ на това ниво, може да бъде разглеждан като подходящо ниво, което производството на Общността се очаква да достигне в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(132)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение, при същото ниво на търговия, на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Невредоносната цена е определена чрез коригиране на продажната цена на всеки производител от производството на Общността до точката на нормалния приход и чрез добавяне на горепосочения марж на печалбата. Всякаква разлика, произтичаща от това сравнение, е изразена като процент от общата вносна CIF стойност. Като се вземе предвид, че на никого от сътрудничещите китайски производители не е предоставено ТУПИ или ИТ и предвид високата степен на сътрудничество, временната степен на отстраняване на вредите за цялата страна е изчислена като среднопретеглена на маржовете на вредите на всичките трима сътрудничещи китайски производители износители.
(133)
Така установеният марж на вредите за КНР е значително по-висок от констатирания дъмпингов марж.
7.2. Временни мерки
(134)
Като се има предвид посоченото по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, беше сметнато, че трябва да бъде въведено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и марж на вредите, в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(135)
Въз основа на горното предлаганият размер на митото върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР е 10,0 %.
7.3. Заключителна разпоредба
(136)
За да се постигне стабилно управление, трябва да се определи период, през който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок, да могат да представят позициите си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да бъдат преразгледани при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на определени поливинил алкохоли под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, които попадат под код по КН ex 3905 30 00 (код по ТАРИК 3905300020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Размерът на временното антидъмпингово мито, който се прилага към нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 10 %.
3. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, прилагат се съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2007 година.
REGOLAMENTO (CE) N. 1069/2007 DELLA COMMISSIONE
del 17 settembre 2007
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcoli polivinilici originarie della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Apertura
(1)
Il 19 dicembre 2006, a norma dell’articolo 5 del regolamento di base, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) («avviso di apertura») la Commissione ha annunciato l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nella Comunità di alcoli polivinilici («PVA») originarie della Repubblica popolare cinese («RPC») e di Taiwan («paesi interessati»).
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito alla denuncia presentata il 6 novembre 2006 da Kuraray Specialties Europe GmbH («il denunziante»), che dal gennaio 2007 ha assunto la denominazione Kuraray Europe GmbH, rappresentante una quota considerevole, in questo caso più del 25 %, della produzione comunitaria totale di alcoli polivinilici (PVA). La denuncia conteneva elementi giustificanti una forte presunzione di pratiche di dumping relative ai PVA originari dei paesi interessati e del notevole pregiudizio da esse derivante, elementi considerati sufficienti per giustificare l'apertura di un procedimento.
1.2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha informato ufficialmente dell'apertura del procedimento il produttore denunziante e altri produttori comunitari noti, i produttori esportatori nei paesi interessati, gli importatori/commercianti e gli utilizzatori notoriamente interessati e i rappresentanti dei paesi esportatori interessati. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura. È stata concessa un’audizione a tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per essere sentite.
(4)
Per consentire ai produttori esportatori della RPC di presentare domanda per ottenere, qualora lo desiderassero, il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato (di seguito «TEM») o un trattamento individuale («TI»), i servizi della Commissione hanno inviato i relativi formulari ai produttori esportatori notoriamente interessati e alle autorità della RPC. Un produttore esportatore ha chiesto l’applicazione del TEM, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, o il TI qualora l'inchiesta stabilisca che non soddisfa le condizioni per ottenere il TEM.
(5)
Dato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori nella RPC e di importatori nella Comunità, nell'avviso di apertura è stato previsto di ricorrere a un campionamento per accertare l'esistenza del dumping e del pregiudizio, conformemente all'articolo 17 del regolamento di base.
(6)
Tuttavia, per quanto riguarda i produttori esportatori della RPC, dato che soli tre di essi hanno cooperato, è stato successivamente deciso che non era necessario ricorrere a un campionamento.
(7)
Per quanto riguarda gli importatori di PVA, la Commissione ha chiesto a tutti gli importatori noti di fornirle informazioni riguardanti le importazioni e le vendite del prodotto in esame. Sulla base delle informazioni ricevute da 14 importatori che hanno collaborato, la Commissione ha scelto un campione di cinque importatori, due situati in Germania, uno in Italia, uno nei Paesi Bassi e uno negli Stati Uniti d'America. Gli importatori selezionati rappresentavano il massimo volume rappresentativo di vendite realizzate dagli importatori cooperanti (circa l’80 %) che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile.
(8)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre società che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura. Hanno risposto due produttori comunitari, tre produttori esportatori della RPC, un produttore esportatore di Taiwan, i cinque importatori selezionati e sette utilizzatori della Comunità.
(9)
Per quanto riguarda le risposte ricevute degli utilizzatori, due questionari sono risultati incompleti e quindi non sono stati presi in considerazione. Inoltre, vari utilizzatori hanno presentato osservazioni senza rispondere al questionario.
(10)
Uno degli importatori del campione ha disdetto due volte all’ultimo momento una visita di verifica concordata. Di conseguenza, i dati comunicati da questa società non hanno potuto essere verificati e hanno dovuto provvisoriamente essere ignorati.
(11)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini tanto della concessione del TEM/TI nel caso della RPC, quanto di una determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse della Comunità per entrambi i paesi interessati. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
produttori comunitari:
-
Kuraray Europe GmbH, Francoforte, Germania,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spagna;
b)
produttore esportatore di Taiwan:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei;
c)
produttore esportatore della RPC:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong;
d)
importatori comunitari indipendenti:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Paesi Bassi,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Amburgo, Germania,
-
Omya Peralta GmbH, Amburgo, Germania;
e)
utilizzatori nella Comunità:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Paesi Bassi,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Germania.
(12)
Data la necessità di determinare, per i produttori esportatori della RPC che non hanno chiesto il TEM o che avrebbero potuto non ottenerlo, il valore normale sulla base dei dati del paese di riferimento indicato nell’avviso di apertura, il Giappone, è stata effettuata una visita di verifica presso la sede del seguente produttore:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Periodo dell'inchiesta
(13)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2005 e il 30 settembre 2006 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo considerato»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(14)
I prodotti in esame sono determinati alcoli polivinilici (PVA) in forma di resine omopolimere con una viscosità (misurata in soluzione al 4 %) non inferiore a 3 mPas e non superiore a 61 mPas e un grado di idrolisi non inferiore a 84,0 mol % e non superiore a 99,9 mol %, originari della Repubblica popolare cinese e di Taiwan («prodotto in esame»), dichiarati di norma al codice NC ex 3905 30 00.
(15)
Il PVA è prodotto per idrolisi dell'acetato di polivinile, ottenuto per polimerizzazione dell'acetato di vinile monomerico (prodotto principalmente a partire da etilene e da acido acetico). Il PVA ha una grande varietà di applicazioni. Nella Comunità, è soprattutto utilizzato per la produzione di butirale di polivinile (PVB) (25-29 % del consumo), additivi di polimerizzazione (21-25 %), rivestimenti per carta (17-21 %), adesivi (13-17 %) e per l’imbozzimatura di prodotti tessili (8-12 %).
(16)
Un utilizzatore comunitario ha sostenuto che un prodotto particolare che ha importato dalla RPC non deve essere considerato come prodotto in esame, perché i) non si tratta di un tipo di PVA standard e le sue caratteristiche chimiche e fisiche sono diverse e molto specifiche; ii) i suoi usi o applicazioni sono diversi da quelle del PVA di base.
(17)
Per quanto riguarda il primo argomento, si è constatato che questo tipo di prodotto corrisponde alla descrizione data al considerando 14 e presenta le stesse caratteristiche fisiche e tecniche fondamentali degli altri tipi che rientrano nella definizione del prodotto. Per quanto riguarda il secondo argomento, questo particolare tipo di PVA è utilizzato per la produzione di PVB, e questa non è soltanto, come si è detto al considerando 15, l'applicazione più importante, ma anche il mercato che presenta nella Comunità la crescita più rapida per il PVA. Non sarebbe realistico considerare questo mercato non standard. Inoltre, si è constatato che i prezzi medi del PVA erano dello stesso ordine per le varie applicazioni. Tenuto conto di tutte queste constatazioni, si è ritenuto non vi fosse motivo di escludere questo tipo dalla definizione del prodotto e l'argomento è stato quindi respinto.
2.2. Prodotto simile
(18)
L'inchiesta ha dimostrato che il PVA prodotto e venduto nella Comunità dall'industria comunitaria, il PVA prodotto e venduto sui mercati interni di Taiwan e della RPC e il PVA prodotto nella RPC e a Taiwan ed esportato nella Comunità, nonché quello prodotto e venduto in Giappone hanno sostanzialmente le stesse caratteristiche chimiche e fisiche di base e gli stessi impieghi di base. Di conseguenza, tali prodotti sono considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valore normale
(19)
Per determinare il valore normale, si è in primo luogo stabilito se le vendite interne del prodotto simile a clienti indipendenti del solo produttore esportatore di Taiwan fossero rappresentative, cioè se il volume totale di tali vendite rappresentasse almeno il 5 % del suo volume totale di vendite all'esportazione del prodotto in esame sul mercato comunitario, come previsto dall'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base.
(20)
Per ciascuno dei tipi di prodotto in esame venduti dal produttore esportatore sui propri mercati interni e considerati direttamente comparabili al tipo di prodotto venduto per l'esportazione nella Comunità, si è stabilito se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative. Le vendite interne di un determinato tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative se il volume complessivo di vendite interne dello stesso ad acquirenti indipendenti durante il periodo dell’inchiesta corrispondeva almeno al 5 % del volume complessivo delle vendite del tipo di prodotto comparabile esportato nella Comunità.
(21)
Successivamente, la Commissione ha esaminato se le vendite nel mercato interno di ciascun tipo di prodotto in quantità rappresentative fossero da ritenersi effettuate nell'ambito di normali operazioni commerciali a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo, è stata determinata per ogni tipo di prodotto esportato la proporzione di vendite interne redditizie a clienti indipendenti durante il periodo dell'inchiesta.
(22)
Per i tipi di prodotto per i quali oltre l’80 % in volume delle vendite sul mercato interno era effettuato a prezzi non inferiori ai costi unitari e la media ponderata del prezzo di vendita era pari o superiore alla media ponderata del costo di produzione, il valore normale, per tipo di prodotto, è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi di tutte le vendite del tipo in questione sul mercato interno.
(23)
Se il volume delle vendite remunerative di un prodotto rappresentava l’80 % o una percentuale inferiore del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto, o nel caso in cui la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto risultava inferiore ai costi di produzione, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivamente praticato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle vendite remunerative di quel tipo di prodotto, a condizione che le vendite rappresentassero almeno il 10 % del volume di vendite totali per quel tipo di prodotto.
(24)
Quando il volume delle vendite remunerative di qualsiasi tipo di prodotto è risultato inferiore al 10 % del volume complessivo delle vendite per quel tipo di prodotto, si è considerato che il volume delle vendite di questo tipo di prodotto fosse insufficiente e che quindi il prezzo sul mercato interno non potesse essere utilizzato come base per la determinazione del valore normale.
(25)
Quando non è stato possibile utilizzare i prezzi di un particolare tipo di prodotto praticati dal produttore esportatore sul mercato interno per determinare il valore normale, esso è stato costruito come disposto dall'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(26)
Per costruire il valore normale ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, gli importi corrispondenti alle spese di vendita, alle spese generali e alle spese amministrative e ai profitti sono stati stabiliti, come disposto dall'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, sulla base dei dati reali riguardanti la produzione e le vendite nell'ambito di normali operazioni commerciali del prodotto simile da parte del produttore esportatore oggetto dell'inchiesta.
3.1.2. Prezzo all'esportazione
(27)
L’unico produttore esportatore ha esportato il prodotto in esame direttamente ad acquirenti indipendenti nella Comunità. I prezzi all'esportazione sono stati quindi determinati sulla base dei prezzi effettivamente pagati o pagabili da tali acquirenti indipendenti per il prodotto in esame, conformemente all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
3.1.3. Confronto
(28)
I valori normali e i prezzi all'esportazione dell’unico produttore esportatore sono stati messi a confronto a livello franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, come previsto dall'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi riguardanti il trasporto, l'assicurazione, la movimentazione, il carico e i costi accessori, l’imballaggio, il credito, il servizio d’assistenza (garanzie) e altri fattori (oneri bancari).
3.1.4. Margine di dumping
(29)
Dal confronto dei valori normali con i prezzi all'esportazione è risultato un margine di dumping di - 2,30 % per il produttore esportatore taiwanese, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, durante il periodo dell'inchiesta.
(30)
Dato che la sola società che ha collaborato è l'unico produttore esportatore del prodotto in esame di Taiwan e che le sue attività rappresentano il 100 % delle esportazioni taiwanesi verso la CE durante il periodo dell'inchiesta, si è concluso che a Taiwan non può essere imputato alcun dumping.
3.2. Repubblica popolare cinese (RPC)
3.2.1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(31)
Ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni originarie della RPC, il valore normale è determinato a norma dei paragrafi da 1 a 6 di detto articolo nel caso dei produttori esportatori per i quali sia accertata la rispondenza ai criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del medesimo regolamento, vale a dire quando tali produttori esportatori dimostrano che la produzione e la vendita del prodotto simile avvengono in condizioni di economia di mercato. Per comodità di riferimento, si riportano di seguito in forma sintetica tali criteri:
-
le decisioni delle imprese sono prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative ingerenze statali, e i costi rispecchiano i valori di mercato,
-
le imprese dispongono di una serie di documenti contabili, soggetti a revisione contabile indipendente, conforme alle norme internazionali in materia di contabilità e che sono d’applicazione in ogni caso,
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono certezza del diritto e stabilità,
-
le conversioni valutarie sono effettuate ai tassi di mercato.
(32)
Un produttore esportatore cinese e la società commerciale collegata hanno chiesto il TEM ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno risposto entro il termine stabilito al questionario destinato ai produttori esportatori. Il produttore fabbrica il prodotto in esame, mentre la società commerciale collegata si occupa delle vendite all'esportazione. È prassi abituale della Commissione esaminare se un gruppo di società collegate, considerato nel suo complesso, soddisfi le condizioni per ottenere il TEM.
(33)
Per il produttore esportatore e per la sua società commerciale che hanno chiesto il TEM, la Commissione ha cercato di ottenere tutte le informazioni ritenute necessarie e ha verificato presso le sedi di tali società, quando lo ha ritenuto necessario, tutte le informazioni contenute nella domanda.
(34)
Dall'inchiesta è risultato che al produttore esportatore cinese non poteva essere concesso il TEM perché non soddisfaceva il primo dei criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
(35)
Si è constatato che il produttore esportatore e la sua società commerciale sono controllati da imprese interamente di proprietà dello Stato, che sono rappresentate da una maggioranza decisiva dei membri del consiglio d'amministrazione, in misura sproporzionata rispetto alla loro partecipazione. Inoltre, durante il periodo dell'inchiesta lo Stato ha acquisito una quota di partecipazione maggioritaria. Dal momento che le imprese interessate non hanno potuto presentare elementi che potessero essere considerati sufficienti per eliminare i dubbi circa le ingerenze dello Stato nelle decisioni di gestione, si è stabilito che questo gruppo di imprese era soggetto in misura significativa al controllo e all'ingerenza dello Stato. Alle parti interessate è stata offerta la possibilità di presentare osservazioni in merito alle risultanze di cui sopra. Le osservazioni ricevute non sono state tali da modificare le conclusioni.
(36)
È risultato da quanto precede che il produttore esportatore cinese e la sua società commerciale non soddisfacevano tutti i criteri enunciati all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base e non è stato quindi possibile concedere loro il TEM.
3.2.2. Trattamento individuale
(37)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, viene eventualmente stabilito un dazio applicabile su scala nazionale per i paesi che rientrano nel campo di applicazione di tale articolo, eccettuati i casi in cui le società in questione sono in grado di provare che rispondono a tutti i criteri enunciati all'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(38)
Per quanto riguarda la RPC, il produttore esportatore e la sua società commerciale che hanno chiesto il TEM hanno chiesto anche il trattamento individuale, qualora non venisse concesso loro il TEM.
(39)
Dalle informazioni disponibili è emerso che il produttore esportatore e la sua società commerciale non hanno dimostrato di soddisfare cumulativamente tutti i requisiti per la concessione del trattamento individuale di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. È stato infatti stabilito che il produttore esportatore e la sua società commerciale non soddisfano il criterio di cui all'articolo 9, paragrafo 5, lettera c), del regolamento di base, secondo il quale la maggioranza delle azioni deve appartenere a privati e i funzionari statali che ricoprono cariche nel consiglio di amministrazione o si trovano in una posizione direttiva chiave devono essere in minoranza o la società deve dimostrare di essere sufficientemente libera dall'ingerenza dello Stato, per le ragioni esposte al considerando 35.
3.2.3. Paese di riferimento
(40)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base al prezzo o al valore costruito in un paese di riferimento.
(41)
Nell'avviso di apertura la Commissione aveva annunciato che intendeva utilizzare il Giappone come paese di riferimento adeguato ai fini della determinazione del valore normale per la RPC e invitato le parti interessate a pronunciarsi su tale scelta. Alcune delle parti interessate hanno avanzato obiezioni e proposto di utilizzare come paese di riferimento l'India o Taiwan.
(42)
In India non esiste una produzione significativa di un prodotto simile. Taiwan era oggetto dell'inchiesta e i dati relativi a questo paese potevano quindi essere distorti dal dumping. Di conseguenza, le parti sono state informate che era stato scelto come paese di riferimento il Giappone, dato che questo paese non era interessato dall'inchiesta, aveva una produzione rappresentativa di un prodotto simile e che le condizioni di concorrenza sembravano appropriate.
(43)
La Commissione ha chiesto la collaborazione di quattro produttori conosciuti in Giappone e ha inviato loro il pertinente questionario. Due dei quattro produttori giapponesi hanno risposto al questionario, ma uno di questi non ha fornito dati completi e non ha accettato visite di verifica. I dati comunicati dal solo produttore giapponese che ha pienamente collaborato sono stati verificati sul posto.
(44)
Tuttavia, dopo la visita di verifica presso il produttore esportatore di Taiwan, si è constatato che Taiwan non ha praticato dumping durante il periodo dell'inchiesta. La questione della scelta di un paese di riferimento è stata perciò riesaminata.
(45)
Il volume di produzione di Taiwan è risultato costituire oltre il 100 % del volume delle esportazioni cinesi del prodotto in esame nella Comunità. Inoltre, il mercato taiwanese può essere considerato aperto, dato che il livello del dazio all'importazione è basso (dazio NPF del 5 %). L'inchiesta ha anche mostrato che a Taiwan le vendite interne del prodotto simile erano rilevanti e che le importazioni verso il mercato taiwanese erano sufficienti. Taiwan è stato quindi ritenuto un mercato concorrenziale e sufficientemente rappresentativo ai fini della determinazione del valore normale per la RPC.
(46)
Inoltre, le importazioni di PVA a Taiwan rappresentano circa il 15 % del consumo interno, contro soltanto il 3 % circa nel caso del Giappone, il che significa che il mercato giapponese è meno appropriato di quello di Taiwan in termini di concorrenza delle importazioni. Tenuto conto di quanto precede, si è deciso provvisoriamente di considerare Taiwan come il paese di riferimento più appropriato ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3.2.4. Valore normale
(47)
Essendo stato scelto Taiwan come paese di riferimento, come indicato al considerando 46, e conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale determinato per Taiwan ai considerando da 19 a 26 è stato utilizzato per calcolare il dumping nel caso della RPC.
3.2.5. Prezzo all'esportazione
(48)
Poiché i tre produttori esportatori cinesi che hanno collaborato rappresentavano nel loro insieme quasi la totalità delle esportazioni nella Comunità del prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta, i loro dati sono stati utilizzati per determinare il prezzo all'esportazione. L'attendibilità delle informazioni fornite è stata tuttavia verificata confrontandole con i dati Eurostat sulle importazioni, che sono risultati sostanzialmente corrispondenti.
(49)
I tre produttori esportatori della RPC che hanno collaborato hanno venduto il prodotto esportato nella Comunità o direttamente a clienti indipendenti o tramite le società commerciali collegate situate nel paese esportatore.
(50)
I prezzi all'esportazione sono stati stabiliti in base ai prezzi realmente pagati o pagabili nella Comunità, a norma dell'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
3.2.6. Confronto
(51)
Il valore normale per il solo produttore del paese di riferimento, Taiwan, e i prezzi all'esportazione dei tre produttori esportatori cinesi che hanno collaborato sono stati confrontati a livello franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, come disposto dall'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi riguardanti il trasporto, l'assicurazione, la movimentazione, il carico e i costi accessori, l'imballaggio, il credito e le commissioni, ove applicabile e giustificato.
3.2.7. Margine di dumping
(52)
Poiché nessuno dei produttori esportatori cinesi che hanno collaborato ha ottenuto il TEM o il TI, è stato calcolato un margine di dumping nazionale per tutta la RPC utilizzando la media ponderata dei prezzi all'esportazione franco fabbrica dei tre produttori esportatori che hanno collaborato.
(53)
Dal confronto della media ponderata dei prezzi all'esportazione cinesi col valore normale del paese di riferimento è risultato un margine di dumping del 10,06 %.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione comunitaria e industria comunitaria
(54)
Nella Comunità il prodotto simile è fabbricato per la vendita da tre imprese: Kuraray Europe GmbH («KEG») in Germania, Celanese Ibérica Chemicals («Celanese») in Spagna e una terza impresa che produce volumi molto limitati, ma non ha collaborato all'inchiesta. KEG e Celanese hanno pienamente collaborato all'inchiesta.
(55)
Oltre ai produttori citati, tre produttori comunitari fabbricano il prodotto simile esclusivamente per uso proprio (uso vincolato). Due di queste imprese hanno cooperato all'inchiesta come utilizzatori perché hanno anche acquistato quantità rilevanti del prodotto in esame per la fabbricazione dei loro prodotti a valle.
(56)
Poiché i due produttori che hanno collaborato citati al considerando 54 rappresentavano l'80 % della produzione comunitaria totale (per uso vincolato e non) durante il periodo dell'inchiesta, si considera che essi rappresentino una proporzione maggioritaria della produzione comunitaria totale del prodotto simile. Essi rappresentano pertanto l'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e sono di seguito definiti «industria comunitaria».
(57)
Poiché l'industria comunitaria è rappresentata solo da due produttori, i dati ad essa relativi sono stati indicizzati al fine di tutelare la riservatezza, in conformità dell'articolo 19 del regolamento di base.
(58)
Per poter stabilire se l’industria comunitaria abbia o meno subito un pregiudizio e determinare il consumo e i diversi indicatori economici relativi alla situazione di detta industria, si è esaminato se, e in quale misura, l’analisi dovesse tener conto dell’uso cui viene destinata successivamente la produzione del prodotto simile dell’industria comunitaria.
(59)
Il PVA è utilizzato come prodotto intermedio per vari altri prodotti. Nella Comunità è spesso utilizzato per la produzione di butirale di polivinile («PVB») e utilizzato come adesivo, come rivestimento per carta, come additivo di polimerizzazione e per l’imbozzimatura di prodotti tessili. Si è constatato nel corso dell'inchiesta che uno dei produttori comunitari, che vendeva la maggior parte della propria produzione di PVA sul mercato, ne consumava anche volumi considerevoli in altre lavorazioni a valle nella stessa società (uso detto vincolato). Come si è detto al considerando 55, tre altre imprese della Comunità producevano PVA esclusivamente per uso vincolato e almeno due di queste, oltre a questa produzione, acquistavano sul mercato volumi rilevanti di PVA destinati a ulteriori impieghi a valle.
(60)
Si è constatato che le quantità destinate a uso vincolato dalle imprese interessate della Comunità potrebbero in via di principio essere sostituite da PVA acquistato, per esempio se le condizioni del mercato e/o considerazioni finanziarie inducessero tale evoluzione. Sono state pertanto incluse nell'analisi del mercato comunitario.
4.2. Consumo comunitario
(61)
Il consumo comunitario è stato determinato sulla base dei volumi delle vendite sul mercato libero della produzione dell'industria comunitaria destinata al mercato comunitario, dell'uso vincolato dell'industria comunitaria, delle quantità prodotte dagli altri (piccoli) produttori comunitari, quali risultano dalla banca dati più utilizzata in questo settore particolare, dell'uso vincolato dei due utilizzatori di cui al considerando 55, dei volumi verificati delle importazioni del solo produttore taiwanese e dei dati Eurostat relativi ai volumi delle importazioni comunitarie per tutti gli altri paesi.
(62)
Per quanto riguarda i dati Eurostat relativi ai volumi delle importazioni, come si è detto al considerando 14 il prodotto in esame è attualmente dichiarato al codice NC ex 3905 30 00. I dati Eurostat riguardanti questo codice NC ex includono anche alcuni prodotti di nicchia che non rientrano nella definizione del prodotto. Poiché non è stato possibile isolare in questa categoria più ampia i soli dati relativi al prodotto in esame, i dati sono stati adeguati sulla base delle informazioni sulle importazioni di tali prodotti di nicchia contenute nella denuncia.
(63)
Per quanto riguarda i dati Eurostat, occorre anche notare che alcune importazioni del prodotto in esame sono state dichiarate d'origine «segreta» e pertanto la banca dati pubblica non conteneva informazioni al riguardo. Precisazioni sui paesi d'origine delle importazioni dichiarate come tali sono state ottenute presso le autorità doganali competenti e incluse in tutte le tabelle e le analisi pertinenti.
(64)
Sulla base di quanto precede, si è constatato che il consumo di PVA è fortemente aumentato durante il periodo considerato e in particolare tra il 2004 e il 2005. Nel corso del periodo considerato, l'aumento del consumo è stato del 14 %, soprattutto in conseguenza della rapida crescita della domanda di PVA come materia prima per la produzione di butirale di polivinile (PVB), utilizzato nella fabbricazione di pellicole o fogli di PVB. Le pellicole di PVB sono utilizzate come strato intermedio nella fabbricazione di vetri di sicurezza laminati per l’industria automobilistica e l’edilizia, un mercato in forte espansione nella Comunità.
2003
2004
2005
PI
Consumo in tonnellate
142 894
148 807
163 851
163 096
Indice (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Importazioni dai paesi interessati
(65)
Poiché il margine di dumping constatato per Taiwan è inferiore alla soglia de minimis, le importazioni originarie di questo paese devono provvisoriamente essere escluse dalla valutazione del pregiudizio.
a) Volume e quota di mercato ed entità delle importazioni in questione
(66)
I volumi delle importazioni del prodotto in esame sono diminuiti del 39 % tra il 2003 e il 2004, sono aumentati del 29 % nel 2005 e poi sono scesi leggermente, sicché durante il periodo dell’inchiesta si è avuto un calo dell'11 % rispetto al 2003.
Importazioni
2003
2004
2005
PI
RPC tonnellate
24 067
14 710
21 561
21 513
Indice (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
Anche la quota di mercato delle importazioni dalla RPC prima è fortemente diminuita e poi è risalita. Nel 2005 e durante il periodo dell’inchiesta le importazioni dalla RPC rappresentavano il 13 % dell'intero mercato comunitario.
Quota di mercato della RPC
2003
2004
2005
PI
Mercato comunitario
17 %
10 %
13 %
13 %
Indice (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Prezzi
(68)
Tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta il prezzo medio delle importazioni del prodotto in esame originarie della RPC è diminuito del 2 %.
Prezzi unitari
2003
2004
2005
PI
RPC (EUR/t)
1 150
1 115
1 164
1 132
Indice (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Sottoquotazione dei prezzi
(69)
Per determinare la sottoquotazione dei prezzi la Commissione ha esaminato i dati relativi ai prezzi nel PI. I prezzi di vendita dell'industria comunitaria erano prezzi netti, previa detrazione di eventuali sconti e ribassi. Ove necessario, tali prezzi sono stati adeguati allo stadio franco fabbrica, escludendo i costi di trasporto nella Comunità. Anche i prezzi all'importazione dalla RPC sono al netto di sconti e ribassi e sono stati adeguati, se necessario, ai prezzi CIF frontiera comunitaria, tenendo opportunamente conto dei dazi doganali (6,5 %) e dei costi successivi all'importazione sostenuti dagli importatori nella Comunità.
(70)
I prezzi di vendita dell'industria comunitaria e i prezzi all'importazione dalla RPC sono stati confrontati allo stesso stadio commerciale, quello della vendita ad acquirenti indipendenti sul mercato comunitario. Poiché si è ritenuto che il confronto per tipo di prodotto dovesse essere significativo ed equo e quindi dovesse essere escluso ogni confronto tra una qualità ordinaria e una qualità speciale rientrante nella definizione del prodotto, è stato considerato opportuno escludere dal confronto alcuni prodotti, rappresentanti il 35 % delle importazioni originarie della RPC, ma solo una piccola quantità delle vendite dell'industria comunitaria sul mercato comunitario.
(71)
Durante il periodo dell'inchiesta, la media ponderata dei margini di sottoquotazione, espressa in percentuale rispetto ai prezzi di vendita dell'industria comunitaria, è stata per la RPC del 3,3 %.
4.4. Situazione dell’industria comunitaria
(72)
Conformemente all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria comunitaria ha comportato una valutazione di tutti i fattori economici che influiscono sulla situazione di questa industria durante il periodo considerato. Per motivi di riservatezza, dal momento che l’analisi riguarda soltanto due società, la maggior parte degli indicatori sono presentati in forma indicizzata o indicando una forcella di valori minimi e massimi.
a) Produzione, capacità e utilizzazione degli impianti
2003
2004
2005
PI
Produzione in tonnellate
(forcelle)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Produzione (indice)
100
103
119
126
Capacità di produzione in
(forcelle)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Capacità di produzione
(indice)
100
107
129
133
Utilizzazione delle capacità
(indice)
100
97
92
94
(73)
La produzione dell'industria comunitaria è aumentata del 26 % nel corso del periodo considerato. L'aumento sensibile della capacità di produzione, in particolare nel 2005, è stato determinato dalla crescita della domanda sul mercato comunitario.
(74)
Tra il 2003 e il periodo dell’inchiesta capacità di produzione supplementari sono state installate dall'industria comunitaria. Nello stesso periodo la capacità di produzione è diminuita del 6 %.
b) Volume delle vendite e quote di mercato nella Comunità
(75)
La tabella che segue indica i risultati dell'industria comunitaria in relazione alle vendite ad acquirenti indipendenti della Comunità:
Industria comunitaria
2003
2004
2005
PI
Volume delle vendite (indice)
100
110
112
122
Quota di mercato (indice)
100
104
97
104
(76)
I volumi delle vendite dell'industria comunitaria a clienti indipendenti nella Comunità sono aumentati del 22 % dal 2003 al PI. Nel valutare questo dato va tenuto conto di un aumento del consumo nella Comunità.
(77)
La quota di mercato dell'industria comunitaria è aumentata nel 2004, poi è fortemente diminuita nel 2005; durante il periodo dell’inchiesta era superiore del 4 % a quella del 2003.
c) Prezzi nella Comunità
(78)
La principale materia prima utilizzata per la produzione di PVA è l'acetato di vinile monomerico («VAM»). Il VAM è un prodotto di base ed è quindi l'equilibrio tra la domanda e l'offerta che ne determina il prezzo. Inoltre, il prezzo di mercato del VAM è fortemente influenzato dall'andamento dei prezzi del petrolio e del gas in quanto i principali input per la fabbricazione del VAM sono l'acido acetico (la cui produzione richiede grosse quantità di gas naturale) e l'etilene (prodotto per distillazione di idrocarburi). Per di più, anche l'energia incide fortemente sul costo di produzione del PVA a partire dal VAM. La quota complessiva dei costi energetici nella produzione del PVA è quindi dell’ordine del 50-60 % e, in condizioni normali, si può prevedere che una variazione sensibile dei prezzi del petrolio e del gas avrà un impatto diretto sul prezzo di vendita del PVA.
(79)
Si è constatato che i prezzi di queste materie prime sono aumentati notevolmente sul mercato mondiale tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta. Durante questo periodo i prezzi del VAM sono aumentati del 20-30 % e l'aumento dei prezzi dell'energia è stato ancora più sensibile. Tuttavia, questo forte incremento dei prezzi delle principali materie prime non si è tradotto in prezzi di vendita più elevati praticati dall'industria comunitaria: i prezzi di vendita dell'industria comunitaria sono diminuiti durante lo stesso periodo del 5 %, con un andamento particolarmente negativo nel 2004 (- 7 %). Anziché ripercuotere l'aumento dei costi sulla sua clientela, l'industria comunitaria ha quindi dovuto ridurre i suoi prezzi per non perdere clienti.
2003
2004
2005
PI
Prezzi unitari in EUR (forcelle)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Prezzi unitari (indice)
100
93
95
95
d) Scorte
(80)
Nella tabella seguente sono indicati i volumi delle scorte alla fine di ciascun periodo.
2003
2004
2005
PI
Scorte in tonnellate (forcelle)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Scorte (indice)
100
87
96
87
(81)
Il livello delle scorte si è mantenuto nell'insieme stabile. È diminuito del 13 % tra il 2003 e il 2004, è poi aumentato del 9 % fino alla fine 2005 e in seguito è sceso ancora del 9 %.
e) Investimenti e capacità di ottenere capitali
2003
2004
2005
PI
Investimenti (indice)
100
369
177
62
(82)
Gli investimenti hanno toccato il livello massimo nel 2004 e 2005, quando le capacità di produzione dell'industria comunitaria sono state aumentate per rispondere alla domanda crescente sul mercato. Nel corso dell'inchiesta si è constatato che gli investimenti in edifici, impianti e macchinari nel 2003 e nel PI erano destinati essenzialmente a mantenere il livello di capacità produttiva.
(83)
Dall'inchiesta è emerso che le performance finanziarie dell'industria comunitaria sono peggiorate, ma non è risultato che la sua capacità di ottenere capitali sia stata seriamente compromessa durante il periodo considerato.
f) Redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa
(84)
In considerazione degli oneri straordinari molto elevati sostenuti dal principale produttore comunitario durante il periodo considerato, non è stato ritenuto ragionevole determinare la redditività sulla base del profitto netto al lordo dell'imposta. Gli oneri straordinari erano dovuti al cambiamento di proprietà del principale produttore comunitario nel 2001. La redditività dell'industria comunitaria è stata quindi determinata esprimendo l'utile di esercizio sulle vendite del prodotto simile a clienti indipendenti in percentuale del fatturato di tali vendite.
2003
2004
2005
PI
Redditività sulle vendite CE
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Redditività sulle vendite CE (indice)
100
38
29
8
Utile sul capitale investito (forcella)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Utile sul capitale investito (indice)
100
17
12
4
Flusso di cassa (indice)
100
55
26
-7
(85)
Il calo dei prezzi di vendita tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta ha fortemente influito sulla redditività dell'industria comunitaria, scesa di oltre il 10 % durante il periodo considerato. Il rendimento degli attivi netti è stato calcolato esprimendo il profitto netto al lordo dell'imposta del prodotto simile come percentuale del valore contabile netto del capitale fisso destinato al prodotto simile. Questo indicatore ha seguito una tendenza analoga a quella della redditività, decrescendo in misura significativa nel periodo in esame. Analogo andamento negativo si è constatato per quanto riguarda il flusso di cassa generato dall'industria comunitaria, il che ha comportato un grave deterioramento complessivo della situazione finanziaria di tale industria durante il PI.
g) Occupazione, produttività e salari
2003
2004
2005
PI
Numero di occupati (indice)
100
100
97
96
Costo del lavoro medio per occupato (indice)
100
105
97
95
Produttività (indice)
100
103
123
132
(86)
In conseguenza dei seri sforzi compiuti per ridurre i costi, il numero degli addetti dell'industria comunitaria è diminuito dal 2004 del 4 %. Dal 2003 al periodo dell'inchiesta, l'industria comunitaria è riuscita ad aumentare del 32 % la produttività per addetto. Durante lo stesso periodo, il costo medio del lavoro per addetto è diminuito del 5 %. Si può quindi concludere che, durante il periodo considerato, l'industria comunitaria ha compiuto progressi molto significativi dal punto di vista dell'efficacia dei costi.
h) Entità del margine di dumping
(87)
Dati il volume e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l'incidenza dei margini di dumping effettivi non può essere considerata trascurabile.
i) Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(88)
In assenza di informazioni sull'esistenza di eventuali pratiche di dumping precedenti alla situazione esaminata dal presente procedimento, la questione risulta irrilevante.
j) Crescita
(89)
L'inchiesta ha mostrato che, durante il periodo considerato, l'industria comunitaria ha aumentato la sua quota di mercato comunitario dell'1-2 %.
4.5. Conclusioni in merito al pregiudizio
(90)
Tra il 2003 e il periodo dell'inchiesta, l'evoluzione di alcuni indicatori di pregiudizio è stata positiva: l'industria comunitaria è riuscita ad aumentare i suoi volumi di vendite e la sua quota di mercato e ha investito molto in capacità di produzione supplementari.
(91)
Tuttavia, l'andamento dei suoi indicatori finanziari è stato negativo: il margine di profitto ragionevole raggiunto nel 2003 è diminuito in modo rapido e costante dal 2004 alla fine del periodo dell'inchiesta. L'utile sul capitale investito e il flusso di cassa hanno conosciuto uno sviluppo negativo esponenziale. Questa evoluzione si spiega col fatto che non è stato possibile ripercuotere il brusco aumento dei costi delle materie prime sui prezzi di vendita del prodotto simile. Mentre in una situazione di mercato normale, tenuto conto dell'aumento dei prezzi delle materie prime, si sarebbe avuto presumibilmente un aumento dei prezzi di vendita del PVA del 10-20 %, i prezzi di vendita del prodotto simile praticati dall'industria comunitaria sono diminuiti del 5 %, a scapito della sua redditività. Cionondimeno, durante il periodo dell'inchiesta i prezzi delle importazioni dalla RPC sono rimasti inferiori a quelli dell'industria comunitaria del 3,3 % in media ponderata.
(92)
Alla luce delle considerazioni che precedono, si conclude in via provvisoria che l'industria comunitaria ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Introduzione
(93)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se le importazioni in regime di dumping del prodotto in esame originario della RPC hanno causato all'industria comunitaria un pregiudizio che può essere considerato come notevole. Sono stati altresì esaminati fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che avrebbero potuto danneggiare l'industria comunitaria nello stesso periodo, in modo da non attribuire alle importazioni oggetto di dumping l'eventuale pregiudizio causato da tali fattori.
5.2. Effetti delle importazioni in dumping
(94)
Le importazioni originarie della RPC si sono mantenute durante il periodo considerato a livelli significativi, cioè hanno sempre rappresentato una quota di mercato pari almeno al 10 %. Allo stesso tempo, i prezzi medi di tutti i produttori esportatori della RPC sono scesi del 2 % e sono stati inferiori del 3,3 % ai prezzi medi dell'industria comunitaria nel corso del PI. L'industria comunitaria, per mantenersi sul mercato interno e a causa dei prezzi di mercato molto bassi imposti dalle importazioni dalla RPC, si è vista costretta a diminuire i prezzi di vendita del 5 % durante il periodo considerato.
(95)
Questa politica dei prezzi sleale dovuta alle importazioni in regime di dumping provenienti dalla RPC ha avuto pertanto l'effetto di abbassare i prezzi dell'industria comunitaria, che non hanno neppure potuto coprire l'aumento dei costi delle materie prime, come evidenzia la notevole riduzione della redditività dell'industria comunitaria.
(96)
Sulla base delle precedenti considerazioni, è evidente che le importazioni a basso prezzo provenienti dalla RPC che hanno notevolmente sottoquotato i prezzi dell'industria comunitaria hanno svolto un ruolo determinante nel deterioramento della situazione dell'industria comunitaria, che si riflette nella netta diminuzione della redditività e nel forte deterioramento degli altri indicatori finanziari.
5.3. Effetti di altri fattori
a) Importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla RPC
(97)
Secondo Eurostat e in base alle informazioni ottenute nel corso dell'inchiesta, i principali paesi terzi dai quali è importato PVA sono Usa, Giappone e Taiwan.
Importazioni originarie di altri paesi terzi (quantitativi)
Importazioni (tonnellate)
2003
2004
2005
PI
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Indice (2003 = 100)
100
187
203
200
Giappone
13 682
11 753
12 694
14 151
Indice (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (forcelle)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Indice (2003 = 100)
100
118
88
83
Importazioni originarie di altri paesi terzi (prezzi medi)
Prezzo medio (EUR)
2003
2004
2005
PI
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Indice (2003 = 100)
100
96
97
102
Giappone
1 916
1 532
1 846
1 934
Indice (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Indice (2003 = 100)
100
100
108
108
Quote di mercato
Quota di mercato (%)
2003
2004
2005
PI
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Giappone
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan (indice)
100
113
77
73
(98)
Le importazioni in provenienza dagli Stati Uniti sono fortemente aumentate dal 2003 e durante il periodo dell'inchiesta rappresentavano oltre 22 000 tonnellate, cioè quasi il 14 % del mercato comunitario totale (vincolato e non vincolato). L'inchiesta ha mostrato che per la maggior parte queste vendite hanno riguardato parti collegate e che i prezzi unitari medi si situavano, durante tutto il periodo considerato, tra il 15 e il 20 % al di sopra dei prezzi medi CIF delle importazioni cinesi. Inoltre, si è accertato che le quantità sono state rivendute a clienti indipendenti a prezzi superiori del 10-20 % ai suddetti prezzi all'importazione. Dato che i prezzi di mercato del PVA originario degli Stati Uniti erano dello stesso ordine di quelli del PVA prodotto dall'industria comunitaria, non hanno contribuito al calo dei prezzi osservato durante il periodo considerato. Si può quindi concludere che queste importazioni non hanno avuto un effetto significativo sulla situazione dell'industria comunitaria.
(99)
Durante il periodo considerato ci sono state anche consistenti importazioni dal Giappone, che hanno rappresentato quasi il 9 % del mercato comunitario durante il PI. Dopo un calo nel 2004, le importazioni giapponesi sono nuovamente aumentate a partire dal 2005 e durante il PI erano superiori del 3 % a quelle del 2003. Tuttavia, l'analisi dei prezzi di vendita di queste importazioni ha mostrato che i prezzi medi erano superiori ai prezzi che l'industria comunitaria poteva raggiungere; pertanto, esse non hanno contribuito all'andamento negativo dei prezzi che ha determinato un grave deterioramento della situazione dell'industria comunitaria.
(100)
Le importazioni da Taiwan provengono da un solo produttore che ha pienamente collaborato all'inchiesta. Si è constatato che questi dati erano più attendibili dei dati Eurostat, dato che il codice NC include altri prodotti oltre al prodotto in esame. Per ragioni di riservatezza, sono presentati in forma di indici o di forcelle. Le importazioni da Taiwan, dopo un forte aumento nel 2004, sono gradualmente diminuite e rappresentavano il 6-7 % dell'intero mercato comunitario durante il PI (circa la metà della quota di mercato delle importazioni dalla RPC). Durante lo stesso periodo, i prezzi medi di queste importazioni sono aumentati dell'8 %, contrariamente all'andamento dei prezzi registratosi per le importazioni dalla RPC. Di conseguenza, la differenza di prezzo tra PVA importato dalla RPC e PVA importato da Taiwan è aumentata raggiungendo il 12-18 % durante il PI. Tenuto conto di questi elementi, si è concluso provvisoriamente che queste importazioni non hanno avuto un effetto rilevante sulla situazione dell'industria comunitaria.
(101)
Oltre alle importazioni dagli Stati Uniti, dal Giappone e da Taiwan, non ci sono state importazioni di volumi significativi da altri paesi. Sulla base delle constatazioni relative a queste importazioni riportate ai considerando da 97 a 100, si può quindi concludere provvisoriamente che le importazioni da paesi diversi dalla RPC non hanno contribuito al notevole pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
b) Vendite comunitarie eventuali di altri produttori comunitari
(102)
Come è precisato ai considerando 54 e 55, oltre ai due produttori che costituiscono l'industria comunitaria, quattro altre imprese fabbricano nella Comunità il prodotto in esame. Tre di esse, di cui due hanno collaborato all'inchiesta come utilizzatori, utilizzano tutta la loro produzione di PVA per la fabbricazione di prodotti a valle. La quarta produce soltanto quantità molto limitate. Tenuto conto di quanto sopra, si può ritenere che gli altri produttori comunitari non abbiano in alcun modo concorso a determinare il calo dei prezzi del mercato e il conseguente pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
c) Pregiudizio autoinflitto risultante da inefficacia dei costi
(103)
Varie parti interessate hanno sostenuto che il pregiudizio subito dall'industria comunitaria derivava dal fatto che essa non era riuscita a mantenersi competitiva sul piano dei costi e aveva compiuto investimenti errati. A tale riguardo, come è indicato al considerando 86, l'inchiesta ha dimostrato che l'industria comunitaria, durante il periodo considerato, ha incrementato sensibilmente la sua produttività, aumentando la produzione e riducendo la manodopera. Inoltre, è stato accertato che gli investimenti destinati ad aumentare la capacità di produzione (cfr. considerando 73) non hanno avuto un'influenza significativa sull'andamento fortemente negativo della situazione finanziaria dell'industria comunitaria.
(104)
Il solo fattore che abbia influito negativamente in modo significativo sui costi di produzione del prodotto simile durante il periodo considerato è stato quindi il forte aumento dei prezzi delle materie utilizzate per la sua fabbricazione, come indicato ai considerando 78 e 79. L'inchiesta ha mostrato che l'evoluzione dei prezzi pagati dall'industria comunitaria per l'acquisto di VAM e di energia ha corrisposto all'andamento dei prezzi di queste materie prime sul mercato mondiale e non può quindi essere attribuita al modo in cui si è approvvigionata l'industria comunitaria. Questo argomento è pertanto respinto.
d) Ritardo nell'adeguamento dei prezzi
(105)
Un importante utilizzatore di PVA ha sostenuto che sarebbe normale, per questo particolare settore, che l'aumento del prezzo d'acquisto del VAM non si sia ancora ripercosso in un aumento del prezzo di vendita del PVA. Questo si spiegherebbe per il fatto che nel settore i contratti a lungo termine sono la norma e, pertanto, una sensibile sfasatura temporale sarebbe normale. A tale riguardo, se è vero che in alcuni casi le vendite dell'industria sono effettuate in base a contratti di questo tipo, è raro che tali contratti prevedano un prezzo fisso per un periodo di più di un anno. Nel quadro di questi contratti, i prezzi sono perciò rinegoziati dopo un certo periodo o se si verifica una variazione sensibile dei prezzi delle materie prime. Di conseguenza, questo argomento è respinto.
5.4. Conclusioni sul nesso di causalità
(106)
In conclusione, l'analisi di cui sopra ha dimostrato che le importazioni dalla RPC durante il periodo considerato hanno causato durante tutto questo periodo un forte calo dei prezzi sul mercato comunitario. Durante il PI, i prezzi delle importazioni dalla RPC erano sensibilmente inferiori a quelli dell'industria comunitaria.
(107)
Il calo dei prezzi ha portato a una sensibile diminuzione dei prezzi di vendita dell'industria comunitaria, che ha coinciso per l'industria comunitaria con un netto calo della redditività, degli utili sul capitale investito e del flusso di cassa risultante dalle attività operative.
(108)
Inoltre, dall'esame degli altri fattori che potrebbero aver arrecato un pregiudizio all'industria comunitaria è emerso che nessuno di tali fattori può aver avuto un impatto negativo rilevante.
(109)
In base all'analisi che precede, che ha debitamente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria comunitaria dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si conclude pertanto in via provvisoria che le importazioni originarie del paese in questione hanno causato all'industria comunitaria un notevole pregiudizio ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
6. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
(110)
La Commissione ha esaminato se, nonostante le conclusioni raggiunte sul dumping, sul pregiudizio e sul nesso di causalità, vi fossero valide ragioni per concludere che in questo caso particolare l'adozione di misure non sia nell'interesse della Comunità. A tal fine, come previsto dall'articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato i probabili effetti delle misure su tutte le parti interessate.
6.1. Interesse dell’industria comunitaria
(111)
Come indicato al considerando 56, l’industria comunitaria è costituita da due società, con impianti di produzione in Germania e in Spagna e da 200 a 300 dipendenti direttamente addetti alla produzione e alla vendita del prodotto simile e alle connesse attività amministrative. Se saranno istituite misure, si può prevedere che il calo dei prezzi sul mercato comunitario avrà fine e che i prezzi di vendita dell'industria comunitaria cominceranno a risalire, e di conseguenza che la sua situazione finanziaria migliorerà.
(112)
D'altro canto, se non dovessero essere istituite misure antidumping, è probabile che l'andamento negativo degli indicatori finanziari dell'industria comunitaria, in particolare della sua redditività, si manterrà. L'industria comunitaria perderà in tal caso una notevole quota di mercato perché non sarà più in grado di adeguarsi ai prezzi di mercato determinati dalle importazioni in provenienza dalla RPC. Nella peggiore delle ipotesi, l'industria comunitaria sarebbe costretta a uscire dal mercato libero e a mantenere la produzione di PVA per il solo uso vincolato. Nei due casi, probabili conseguenze saranno riduzioni della produzione e degli investimenti, chiusure di impianti di produzione e perdita di posti di lavoro nella Comunità.
(113)
In conclusione, l’istituzione di misure antidumping consentirà all’industria comunitaria di riprendersi dagli effetti del dumping pregiudizievole accertato.
6.2. Interesse degli importatori indipendenti
(114)
Come si è detto al considerando 8, sono stati inviati questionari a un campione di cinque importatori, rappresentanti circa l'80 % delle importazioni comunitarie del prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta. Le informazioni comunicate da uno degli importatori del campione hanno dovuto essere ignorate in questa fase perché per due volte egli ha annullato una visita di verifica già concordata. Le risposte fornite a tre dei questionari hanno potuto essere verificate sul posto.
(115)
La quota del fatturato totale delle attività di questi importatori rappresentata dal PVA era molto esigua. In media, il 3-4 % delle attività di questi importatori ha potuto essere collegato a importazioni di PVA dalla RPC. Gli importatori hanno un campo di attività molto più ampio che può anche includere il commercio e la distribuzione in generale. Alcuni importatori acquistano il prodotto oggetto dell'inchiesta non soltanto nella RPC ma anche da altre fonti all'interno e all'esterno della Comunità, compresa l'industria comunitaria. Il margine di profitto medio conseguito dagli importatori del campione sul commercio di PVA è del 5 % circa.
(116)
Gli importatori comunitari sono contrari all'istituzione di misure. Gli importatori che hanno collaborato hanno sostenuto che l'istituzione di misure nuocerebbe seriamente alle loro operazioni, perché non potrebbero ripercuotere l'aumento dei prezzi sugli utilizzatori. Al riguardo, va detto che l'istituzione di un dazio antidumping sulle importazioni originarie della RPC, come è stato spiegato al considerando 111, avrà molto probabilmente come conseguenza un lieve aumento dei prezzi di mercato. Si può quindi prevedere che gli importatori che acquistano il prodotto in esame nella RPC potranno ripercuotere i costi di questo dazio sul cliente finale. La rilevante sottoquotazione ancora constatata dopo l'adeguamento dei prezzi CIF frontiera comunitaria per tenere conto dei costi successivi all'importazione lascia supporre che un aumento dei prezzi è possibile In ogni caso, tenuto conto dell'importanza limitata delle vendite di questo prodotto nelle attività degli importatori e del margine di profitto attualmente conseguito, sia complessivamente che relativamente alle sole vendite di PVA, si può prevedere che il dazio antidumping, quale è provvisoriamente determinato, non inciderà in misura significativa sulla situazione finanziaria di questi operatori economici.
(117)
Sebbene gli importatori/distributori non siano favorevoli all’istituzione di misure, sulla base delle informazioni disponibili si può concludere che sugli eventuali vantaggi che potrebbe per loro comportare l’assenza di misure prevale l’interesse dell’industria comunitaria di vedere neutralizzate le pratiche commerciali sleali e pregiudizievoli della RPC.
6.3. Interesse degli utilizzatori
(118)
Sette utilizzatori hanno compilato il questionario. Le risposte di due di queste imprese erano incomplete e non hanno quindi potuto essere prese in considerazione nell'analisi. Le altre cinque società utilizzavano il PVA per diverse applicazioni: per la produzione di adesivi, di polveri industriali, di PVB, per l'imbozzimatura e il finissaggio di prodotti tessili e per la produzione di resine.
(119)
Secondo le informazioni relative agli acquisti fornite nelle risposte ai questionari, gli acquisti dei cinque utilizzatori che hanno collaborato hanno rappresentato durante il periodo dell'inchiesta circa il 19 % del consumo comunitario totale di PVA e le loro importazioni dalla RPC hanno costituito il 22 % circa del totale delle importazioni dalla RPC. È da notare che le importazioni dalla RPC rappresentavano, complessivamente, una quota minoritaria dei loro acquisti, il 15 %. Tuttavia, le situazioni sono molto diverse: uno degli utilizzatori che hanno collaborato non ha importato nulla dalla RPC durante il periodo dell'inchiesta, mentre un altro ha acquistato PVA esclusivamente nella RPC.
(120)
Gli utilizzatori che hanno collaborato hanno addotto una serie di argomenti contro l'istituzione di misure.
(121)
Due imprese utilizzano il PVA per la fabbricazione di adesivi. Si è accertato che, per la produzione di questi adesivi, il PVA costituisce un input essenziale che, secondo la composizione del prodotto, può rappresentare fino all'80 % dei costi di fabbricazione. Le imprese hanno sostenuto che, tenuto conto della quota considerevole del PVA nel costo di produzione e dei margini di profitto conseguiti sulle vendite di adesivi, un dazio antidumping potrebbe condurli al fallimento o costringerli a delocalizzare la loro produzione al di fuori della Comunità. Queste imprese hanno espresso forti dubbi sulla disponibilità dei loro clienti a sostenere un eventuale aumento dei prezzi derivante da dazi antidumping. Al riguardo, se è vero che i margini di profitto in questo particolare settore sono modesti, va anche notato che le misure proposte influiscono direttamente soltanto sui prezzi d'acquisto del PVA d'origine cinese, che costituisce soltanto una fonte d'approvvigionamento, e che questi prezzi erano nettamente inferiori a quelli dell'industria comunitaria durante il periodo dell'inchiesta. L'incidenza del dazio antidumping sul costo di produzione degli adesivi di queste imprese non è quindi irrilevante ma, considerato anche il livello del dazio proposto, non sembrano esservi ragioni per le quali i loro clienti non sarebbero disposti a sostenere almeno in gran parte questo aumento del costo.
(122)
Due altre imprese utilizzano il PVA per la produzione di PVB. Anche nel caso della produzione di PVB il PVA è un fattore di costo principale. Una di queste imprese, che impiega poi il PVB per la produzione di pellicola di PVB, ha lasciato intendere che eventuali misure potrebbero indurla a delocalizzare la produzione di PVB al di fuori della Comunità. Questa impresa ha anche sostenuto che, tenuto conto del tempo necessario per ottenere un PVA con caratteristiche adatte a tale applicazione, sarebbe complicato e costoso cambiare fornitore. Anche l'altro produttore di PVB che ha collaborato in qualità di utilizzatore, che impiega PVA non solo per la fabbricazione di PVB ma principalmente per la produzione di polveri industriali, ha fatto presente che cambiare fornitore sarebbe un'operazione difficile e lunga e ha espresso preoccupazione circa l'aumento dei costi che l'istituzione di misure potrebbe determinare.
(123)
Si ammette che un aumento del costo d'acquisto del PVA si tradurrà in un costo di fabbricazione del PVB più elevato. Tuttavia, dato che le importazioni dalla RPC rappresentano il 13 % del mercato comunitario, tali misure non avranno un'incidenza diretta sull'87 % del PVA consumato nella Comunità. Inoltre, l'aliquota del dazio proposto è modesta. Tenuto conto di quanto precede e delle buone condizioni di mercato per il PVB, l'effetto di questo dazio è considerato tollerabile.
(124)
Per quanto riguarda la procedura di qualificazione, si ammette che, per alcune applicazioni particolari, le caratteristiche del PVA possono essere molto specifiche e vincolanti e richiedere di conseguenza un lungo processo di qualificazione, che comporta prove approfondite. Tuttavia, occorre ricordare che le misure antidumping non hanno lo scopo di escludere determinati fornitori dal mercato comunitario. Ogni misura proposta è unicamente diretta a ristabilire scambi equi e a correggere una situazione di mercato distorta. Di conseguenza, e tenuto conto del livello del dazio antidumping proposto, non c'è ragione di ritenere che certi utilizzatori sarebbero costretti a cambiare fornitore nel caso le misure fossero applicate.
(125)
Un utilizzatore che ha collaborato, fabbricante di tessuti in poliestere/cotone e cotone, che utilizza il PVA per l'imbozzimatura e il finissaggio dei tessuti greggi, ha segnalato che misure potrebbero indurre la società a delocalizzare le sue attività di filatura e tessitura al di fuori della Comunità. A tale riguardo, si è stabilito che la quota del PVA nel costo di fabbricazione dei prodotti dell'impresa è piuttosto limitata, essendo compresa tra lo 0,2 % e lo 0,8 %. Considerata l'aliquota del dazio proposto, si può perciò ritenere che l'incidenza di tale dazio non sarebbe significativa.
(126)
Infine, il denunziante KEG ha sostenuto che la non istituzione di misure lederebbe gli interessi degli utilizzatori, dato che i cattivi risultati finanziari delle sue attività relative al PVA potrebbero indurre KEG a ritirarsi dal mercato libero per concentrare le sue attività sul mercato a valle. Se ciò dovesse verificarsi, ha sostenuto il denunziante, l'industria utilizzatrice si troverebbe a corto di approvvigionamenti perché KEG è un fornitore importante e affidabile. Anche se questo argomento non è stato appoggiato esplicitamente dagli utilizzatori interessati, è accertato che tre dei cinque utilizzatori interessati acquistano consistenti quantità di PVA da KEG e che questa impresa può essere considerata come il più importante fornitore sul mercato comunitario. Se, per qualsiasi motivo, KEG si ritirasse dal mercato, non può essere escluso che l'industria utilizzatrice si troverebbe di fronte a gravi problemi di approvvigionamento.
6.4. Conclusioni in merito all'interesse della Comunità
(127)
Si può prevedere che l'istituzione di misure permetterà all'industria comunitaria di migliorare la sua redditività. Considerata la situazione finanziaria sfavorevole dell'industria comunitaria, esiste il rischio concreto che, in assenza di misure, l'industria comunitaria debba chiudere impianti di produzione e licenziare lavoratori. In generale, anche gli utilizzatori nella Comunità trarrebbero vantaggio dall'istituzione di misure, dato che la fornitura di volumi sufficienti di PVA non sarà compromessa, mentre l'aumento complessivo del prezzo d'acquisto del PVA sarà modesto. Tenuto conto di quanto precede, si conclude provvisoriamente che, nel caso presente, non esiste alcuna ragione imperativa di non istituire misure nell'interesse della Comunità.
7. PROPOSTA DI ISTITUZIONE DI MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(128)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in merito al dumping, al pregiudizio, alla causa del pregiudizio e all’interesse della Comunità, si ritiene che debbano essere istituite misure provvisorie riguardanti le importazioni del prodotto in esame originarie della RPC, per evitare che le importazioni in dumping arrechino ulteriore pregiudizio all’industria comunitaria.
(129)
Per quanto riguarda le importazioni del prodotto in esame da Taiwan, nessun dumping è stato provvisoriamente constatato, come indicato al considerando 30. Di conseguenza, non dovrebbe essere istituita alcuna misura provvisoria. Considerando il momento in cui interviene questa determinazione, è stato giudicato opportuno concedere alle parti interessate un mese di tempo per presentare le loro osservazioni su questa constatazione provvisoria, al fine di chiudere eventualmente il procedimento riguardante le importazioni da Taiwan del prodotto in esame.
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(130)
Il livello delle misure provvisorie relative alle importazioni originarie della RPC deve essere sufficiente ad eliminare gli effetti pregiudizievoli causati all'industria dalle importazioni in dumping, senza tuttavia superare i margini di dumping accertati. Nel calcolare l'importo del dazio necessario ad eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, si è ritenuto che le misure debbano consentire all'industria comunitaria di coprire i propri costi e ottenere complessivamente un utile al lordo delle imposte pari a quello che potrebbe essere ragionevolmente ottenuto in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni in dumping.
(131)
Si considera che nel 2003 la situazione concorrenziale sul mercato comunitario era normale. In mancanza di dumping pregiudizievole, l'industria comunitaria realizzava un margine di profitto normale nella forcella indicata al considerando 84. Di conseguenza, sulla base delle informazioni disponibili, si è provvisoriamente stabilito che un margine di profitto corrispondente a tale livello può essere considerato come il livello appropriato che l'industria comunitaria poteva prevedere di raggiungere in assenza di dumping pregiudizievole.
(132)
Il livello dell'aumento dei prezzi necessario è stato quindi determinato in base ad un confronto, allo stesso stadio commerciale, tra la media ponderata dei prezzi all'importazione, utilizzata per calcolare la sottoquotazione dei prezzi, e i prezzi non pregiudizievoli dei prodotti venduti dall'industria comunitaria sul mercato comunitario. Il prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto adeguando il prezzo di vendita applicato da ciascun produttore dell’industria comunitaria in funzione del punto di pareggio e aggiungendo a tale prezzo il suddetto margine di utile. L'eventuale differenza risultante da questo confronto è stata quindi espressa in percentuale del valore totale all'importazione CIF. Poiché a nessuno dei produttori cinesi che hanno collaborato è stato concesso il TEM o il trattamento individuale e in considerazione dell‘alto grado di collaborazione offerto, il livello provvisorio nazionale di eliminazione del pregiudizio è stato calcolato come la media ponderata dei margini di pregiudizio dei tre produttori esportatori cinesi che hanno collaborato.
(133)
Il margine di pregiudizio così determinato per la RPC è sensibilmente più elevato del margine di dumping constatato.
7.2. Misure provvisorie
(134)
Alla luce di quanto precede e a norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che nei confronti delle importazioni del prodotto in esame originarie della RPC debbano essere istituite misure antidumping provvisorie al livello dei margini di dumping e di pregiudizio più bassi, conformemente al principio del dazio inferiore.
(135)
In base a quanto precede, l'aliquota del dazio proposto per le importazioni del prodotto in esame originarie della RPC è del 10,0 %.
7.3. Disposizione finale
(136)
Nell'interesse di una buona amministrazione, è opportuno fissare un termine per consentire alle parti interessate che si sono fatte conoscere entro il termine stabilito nell'avviso di apertura di presentare per iscritto il loro punto di vista e di chiedere di essere ascoltate. Occorre inoltre precisare che le conclusioni riguardanti l'imposizione dei dazi tratte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate ai fini dell'adozione di eventuali misure definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio su determinati alcoli polivinilici in forma di resine omopolimere con una viscosità (misurata in soluzione al 4 %) non inferiore a 3 mPas e non superiore a 61 mPas e un grado di idrolisi non inferiore a 84,0 mol % e non superiore a 99,9 mol %, classificabili al codice NC ex 3905 30 00 (codice TARIC 3905300020) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio, applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti di cui al paragrafo 1 è del 10 %.
3. L'immissione in libera pratica nella Comunità dei prodotti di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni sulla base dei quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
A norma dell'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono comunicare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese a decorrere dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 17 settembre 2007.