РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 декември 2006 година
относно държавна помощ C 12/05 (ex № 611/03), която Германия планира да предостави на e-glass AG
(нотифицирано под номер C(2006) 6587)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2007/656/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Регламент (EО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (1), и по-специално член 9 от него,
като прикани заинтересованите страни да изпратят своите мнения съгласно разпоредбите (2), посочени по-горе, и взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 15 декември 2003 г., регистрирано като получено на 18 декември 2003 г., Германия уведоми Комисията за планирана инвестиционна помощ за e-glass AG, Osterweddingen (№ 611/03) в съответствие с изискването за уведомяване, посочено в Многосекторната рамка за регионална помощ, за големи инвестиционни проекти от 1998 г. (3) (наричана по-долу „МСР 1998“). На 23 януари и 27 февруари 2004 г. Комисията поиска допълнителна информация. Германия предостави поисканата информация с писмо от 13 февруари 2004 г., регистрирано като получено на същия ден, и от 4 март 2004 г., регистрирано като получено на същия ден.
(2)
На 20 април 2004 г. Комисията одобри под номер C(2004) 1350 окончателен интензитета на помощта за e-glass AG, оповестена в съответствие с МСР 1998.
(3)
С писмо от 25 октомври 2004 г., регистрирано като получено на 26 октомври 2004 г., Германия уведоми Комисията, че част от информацията за собствениците на e-glass AG в първоначалното уведомление е била неточна и поиска от Комисията изменение на решението от 20 април 2004 г.
(4)
С писмо от 8 февруари 2005 г., регистрирано като получено на 9 февруари 2005 г., Германия предостави допълнителна информация.
(5)
С писмо от 24 февруари 2005 г. под номер D/51447 Комисията даде на Германия възможност да изрази своето мнение по отношение на намерението на Комисията да отмени своето решение от 20 април 2004 г. чрез откриване на официална процедура по разследване. Германия изпрати своето мнение с писмо от 4 март 2005 г., регистрирано като получено на 8 март 2005 г.
(6)
С писмо от 20 април 2005 г. под номер C(2005) 1114 окончателен Комисията информира Германия, че е решила да открие процедурата, посочена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, относно помощта за e-glass AG. Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения.
(7)
Германия изпрати своето мнение с писмо от 7 юни 2005 г., регистрирано като получено на 9 юни 2005 г.
(8)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни с писмо от 3 октомври 2005 г., регистрирано като получено на 4 октомври 2005 г., с писмо от 7 октомври 2005 г., регистрирано като получено на 10 октомври 2005 г., и с писмо от 10 октомври 2005 г., регистрирано като получено на същия ден. Комисията изпрати мненията на Германия, на която бе дадена възможност да изрази своето мнение. Германия изпрати своето мнение с писмо от 22 ноември 2005 г., регистрирано като получено на 25 ноември 2005 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(9)
Германия възнамерява да предостави регионална инвестиционна помощ на акционерното дружество e-glass AG („e-glass“) за изграждането на нов завод за производство на необработено флоат стъкло в Саксония-Анхалт, Германия.
2.1. Бенефициери и промяна на структурата на собственост
(10)
Предметът на дейност на e-glass съгласно устава е „производство, обработка и дистрибуция на всички видове плоско стъкло“.
(11)
На 15 декември 2003 г. бе съобщена следната акционерна структура:
-
Luxfinpart S.A., Люксембург, с [...] (5) % дял;
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Германия, с [...] % дял;
-
г-н Хекман, юрист, в качеството си на довереник на германска фирма („доверител“), с [...] % дял.
Luxfinpart S.A., учредена през 1997 г., е холдингова фирма, за която в момента на уведомяване посоченият проект е изглеждал чисто финансов инструмент.
Semco, учредена през 1997 г., обработва флоат стъкло. Акционери са Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG и Hermann Schüler GmbH & Co. KG, като всеки от тях притежава по [...] %.
Доверителят е [...], което обработва и рафинира стъкло и флоат стъкло. Дяловете на доверителя са [...] или собственост на [...].
(12)
С писмо от 25 октомври 2004 г. Германия уведоми Комисията за неточности в информацията в уведомлението по отношение на собствениците на e-glass и дейностите на компанията на пазара на флоат стъкло (6).
(13)
С писмо от 8 февруари 2005 г. Германия информира Комисията за промяна в структурата на собственост на e-glass, която е влязла в сила на 21 декември 2004 г. Комисията бе информирана, че Luxfinpart S.A. е продала своя дял от e-glass на Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Германия („Trösch“). Trösch е закупила допълнително [...] от предишните собственици, с което вече притежава [...] % дял в e-glass.
(14)
Trösch е германското холдингово дружество от групата Trösch, чието седалище е в Берн, Швейцария. Trösch е мажоритарен собственик на Euroglas S.A., Hombourg (Франция) и Euroglas GmbH, Haldensleben (Германия). Групата Trösch произвежда флоат стъкло и също е активна в обработката на флоат стъкло.
(15)
Юристът г-н Хекман, действащ като довереник на германска фирма, е прехвърлил своите дялове на AD Augento GmbH, Stuttgart (Германия) („AD-GmbH“) считано от 21 декември 2004 г. [...] (7).
(16)
След транзакцията на 21 декември 2004 г. структурата на e-glass сега е, както следва:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Трети собственик (дялове, държани в доверителство от AD-GmbH)
[...] %
2.2. Проект
(17)
Проектът се изпълнява в Sülzetal-Osterweddingen, област, подпомагана съгласно член 87, параграф 3, буква а) от Договора за ЕО. Таванът на регионалната помощ е 28 % бруто или в изключителни случаи 35 % бруто за големи фирми (8). Началото на инвестиционния проект бе 15 април 2003 г., като проектът е планиран да приключи на 31 декември 2005 г. Заявлението за получаване на помощ бе подадено преди началото на проекта.
(18)
Целта на проекта бе изграждането на нов завод за производство на необработено флоат стъкло. Флоат стъклото е безспорно най-разпространеният тип плоско стъкло. Другите категории плоско стъкло включват орнаментно стъкло, огледално стъкло и листово стъкло. Флоат стъклото има дял от над 80 % от общото производство на плоско стъкло в света (9). В рамките на ЕИП делът на флоат стъклото вероятно е доста над 80 %. Пазарът на флоат стъкло е разделен основно на две нива, а именно - производство на необработено флоат стъкло (ниво 1) и обработка на флоат стъкло (ниво 2).
(19)
За да се получи необработено флоат стъкло, най-напред се произвежда непрекъсната лента от стъкло, като разтопеното стъкло се излива върху разтопен калай. Така се получават абсолютно плоски стъклени повърхности. След охлаждане стъклото се нарязва и е готово за продажба. Флоат стъклото обикновено се обработва допълнително и се използва навсякъде, където е необходимо плоско стъкло, главно в строителната и автомобилната промишленост.
(20)
Новият завод ще бъде първият производствен обект на e-glass. Планирано е производството да започне през [...] и заводът трябва да заработи с пълен капацитет през [...]. След приключване на началния период през [...] очакваният годишен капацитет е приблизително [...] тона (бруто) необработено флоат стъкло.
(21)
Допустимите разходи са 121 милиона EUR, разбити по позиции, както следва:
Позиция
Допустими разходи в EUR
Земя
[...]
Сгради
[...]
Външни съоръжения
[...]
Инсталации, машини
[...]
Нематериални активи (софтуер)
[...]
Общо
121 000 000
(22)
Съгласно уведомлението проектът ще помогне да се открият 186 преки работни места, включително 10 места за стажанти. Очаква се също той да допринесе за създаване на 358 непреки работни места в подпомагания регион и в съседните подпомагани райони (NUTS ниво II).
2.3. Интензитет на помощта
(23)
Германия иска одобрение за помощ с брутен интензитет до 35 % от общите допустими разходи в размер на 121 милиона EUR.
2.4. Мерки на помощта
(24)
Помощта за e-glass съдържа:
-
отпускане на инвестиционна субсидия на базата на съвместната схема „Подобряване на регионалните икономически структури“ (Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) в съответствие с 32-ия рамков план на общата схема (32.Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). 32-ият рамков план в съответните си части е идентичен на предишния 31-и рамков план, който бе одобрен от Комисията до края на 2006 г. (10);
-
инвестиционна премия на базата на Закона за инвестиционни премии от 1999 г. (Investitionszulagengesetz 1999), одобрена от Комисията за производство и закупуване на икономически стоки, и двете завършени преди 2005 г. и свързани с начален инвестиционен проект (11). Германия си е запазила правото да изготви схема, последваща Закона за инвестиционни премии от 1999 г.;
-
гаранция за банков заем на базата на схема за помощ, одобрена през 1991 г. (12)
(25)
Германия е потвърдила, че условията на одобрената карта на регионалните помощи и на споменатите по-горе одобрени схеми за помощ (13) ще бъдат изпълнени.
3. ОБРАЗУВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
3.1. Неточна информация
(26)
С писмо от 25 октомври 2004 г. Германия уведоми Комисията, че част от информацията в първоначалното уведомление относно собствениците на e-glass е била неточна. Германия и ръководството на e-glass твърдят, че не са знаели за тази ситуация, преди Комисията да вземе своето решение.
(27)
Новата информация се отнася за един от собствениците на e-glass (Luxfinpart S.A.) и неговите дейности на пазара за обработка (ниво 2). В първоначалното уведомление са посочени трима собственици, двама от които вече с дейности на пазара за обработка (ниво 2), докато третият собственик е смятан само за финансов инвеститор (Luxfinpart S.A.), без дейности нито на пазара за производство на необработено флоат стъкло (ниво 1), нито на пазара за обработка (ниво 2). Вярната информация, предоставена от Германия с писмо от 25 октомври 2004 г., бе, че по времето на уведомлението и тримата собственици на e-glass са развивали активна дейност на пазара за обработка (ниво 2).
(28)
От март 2003 г. Luxfinpart S.A. не е имала търговски отношения със [...]. [...] се занимава с обработката на флоат стъкло (ниво 2). [...] носи икономическия риск за дела на Luxfinpart в e-glass. В същото време [...] е поела договорно задължение да закупи [...] % от производството на e-glass.
3.2. Последствия за оценката от неточната информация
(29)
В първоначалното решение от 20 април 2004 г. съответният пазар бе дефиниран като пазар на необработено флоат стъкло (ниво 1). Въпреки че двама от собствениците на e-glass са били активни на пазара за обработка (ниво 2), Германия предостави доказателства, които позволиха на Комисията да стигне до заключение, че анализът може да се ограничи до пазара на ниво 1.
(30)
Комисията разполагаше с копия на проектодоговори между e-glass и независим клиент. Договорът с независимия клиент показа, че този клиент има същите условия и срокове, както и клиентите собственици. Затова беше направено заключението, че има еднакво третиране на клиенти собственици и други клиенти, активни на низходящия пазар, и помощта не би имала никакво влияние върху пазара за обработка и не е нужно Комисията да включва пазара за обработка (ниво 2) в дефиницията за съответния пазар. В допълнение, бяха приведени доводи, че пазарите за производство (ниво 1) и обработка (ниво 2) ще следват същото развитие, тъй като необработеното флоат стъкло е основната суровина, използвана на пазара за обработка.
(31)
Информацията, предоставена от Германия на 25 октомври 2004 г., показа обаче, че гореспоменатият договор не е с независим клиент, както бе посочено в уведомлението, а е договор с един от непреките собственици на e-glass по време на уведомяването, а именно [...], който е активен на пазара за обработка на флоат стъкло (ниво 2).
Следователно заключението, че помощта не би имала никакво деформиращо влияние върху пазара за обработка (ниво 2) и че не е нужно Комисията да оценява развитието на пазара за обработка, не може повече да се поддържа. Новата информация означава, че пазарът за обработка (ниво 2) трябва да се включи в оценката на Комисията за съвместимост на мярката за помощ.
(32)
Тъй като неточната информация е оказала влияние върху основанията за дефиниране на съответния пазар (пазари) и следователно е повлияла на фактора „конкуренция“, а оттам и на максимално допустимия интензитет на помощта съгласно МСР 1998, неточната информация следва да се разглежда като определящ фактор за решението по смисъла на член 9 от Регламент (EО) № 659/1999.
(33)
В член 9 от Регламент (EО) № 659/1999 се предвижда, че „Комисията може да анулира решение […], след като е дала възможност на съответната държава-членка да представи мнението си, когато решението е било основано на неточна информация, която е била предоставена по време на процедурата и е била определящ фактор за решението. Преди да анулира дадено решение и да вземе ново решение, Комисията открива официална процедура по разследване съгласно член 4, параграф 4. […]“.
(34)
Преди да анулира първоначалното решение, основано на неточна информация, която бе определящ фактор за вземането на това решение, и преди да вземе ново решение, Комисията откри официална процедура по разследване - в съответствие с член 9 от Регламент (EО) № 659/1999 - на 20 април 2005 г.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(35)
Вследствие на поканата за изпращане на мнения съгласно член 88, параграф 2 от Договора Комисията получи мнения от трима конкуренти.
(36)
Първата заинтересована страна, Saint-Gobain, бе на мнение, че Комисията не може да пренебрегне пазарните развития, които са били известни по време на приемането на решение за съвместимостта на държавната помощ с член 87 от Договора за ЕО и МСР 1998. Поради това в текущата официална процедура по разследване Комисията не може да базира оценката си просто на средния годишен ръст на явното потребление в периода от 1997 г. до 2002 г. Saint-Gobain посочи, че предвид неточната информация, дадена в уведомлението, Комисията трябва от днешна гледна точка да разглежда периода 1999 - 2004 г. като решаващ период за оценка на интензитета на държавната помощ.
(37)
Според Saint-Gobain средният годишен ръст на явното потребление на необработено флоат стъкло през последните пет години е бил отрицателен (1999 - 2004 г.: -0,62 %), и следователно пазарът следва да се дефинира като „абсолютно спадащ пазар“ по смисъла на точка 7.8 от МСР 1998.
(38)
Saint-Gobain бе също на мнение, че дори по време на вземането на решението от 20 април 2004 г., Комисията е трябвало да вземе предвид прогнозните оценки за ръст на явното потребление, особено ако те сочат съществена промяна в средния годишен ръст на явното потребление. Компанията посочи, че самата Комисия е поискала уведомяващата държава-членка да направи оценки и прогнози за развитието на явното потребление на засегнатия продукт (продукти) за трите финансови години, следващи уведомлението (виж раздел 5, точка 5.4.2 от приложението към МСР 1998).
(39)
Saint-Gobain твърди, че съответният пазар трябва да включва и пазара на обработено стъкло (ниво 2). Според Saint-Gobain обаче само един частичен пазар от цялостния пазар на обработено стъкло има значение в този случай. Saint-Gobain прави предварително разделение между пазарите на автомобилно стъкло и на общо търговско стъкло (строително стъкло), защото твърди, че технологията на производство на автомобилно стъкло, клиентската база и начинът, по който автомобилното стъкло достига до пазара, са коренно различни от тези в строителния сектор. След това компанията разделя сектора на строителното стъкло на четири отделни пазара: i) стъклопакети (с двойно или многократно остъкляване); ii) закалено стъкло (безопасно стъкло); iii) ламинирано стъкло (безопасно стъкло); и iv) посребрено стъкло (огледала). Тъй като потреблението на стъкло за стъклопакети (двойно остъкляване), изразено в обем, обхваща около 80 % от флоат стъклото, използвано в общата търговия (без приложенията в автомобилостроенето), Saint-Gobain твърди, че основният съответен пазар на продукта в случая е пазарът на стъклопакети.
(40)
Що се отнася до географския обхват на споменатите по-горе пазари, Saint-Gobain твърди, че пазарите на посребрено стъкло (огледала) и ламинирано стъкло трябва да се считат за пазари в цялата Общност. За другите продуктови пазари обаче, по-специално на закалено стъкло и стъклопакети, няма ясни указания, че съществува пазар за цялата Общност. Такива пазари по-скоро включват национални и дори регионални пазари, основно поради високите транспортни разходи. При сегашните цени за двойно остъкляване високите разходи не позволяват повече транспорт на големи разстояния и, доколкото е известно на Saint-Gobain, всички производители на стъкло доставят стъклопакети на клиенти, отдалечени от заводите на около 250 - 300 км. По тази причина Saint-Gobain твърди, че пазарът на стъклопакети следва да се счита за национален или дори регионален по обхват.
(41)
Saint-Gobain коментира също оценката на прогнозите за създаването на нови работни места вследствие на инвестицията. Компанията посочва, че планираният завод за флоат стъкло в Osterweddingen ще бъде разположен на 40 km от вече съществуващ завод за флоат стъкло в Haldensleben, експлоатиран от Euroglas. Един от тримата акционери в Euroglas е Trösch. Поради възможната синергия между тези два завода и поради факта, че новият завод на e-glass е оборудван с най-модерната технология, Saint-Gobain твърди, че e-glass може да експлоатира завода с по-малко от 120 работници (включително стажантите).
(42)
Втората заинтересована страна, […] (14), представи актуализирани цифри относно информацията за пазара на необработено флоат стъкло (в цялата Общност, обем и стойност), използвана от Комисията в нейното решение от 20 април 2004 г. Тя твърди също, че пазарната ситуация в Германия трябва да се вземе предвид от Комисията. За тази цел тя предостави цифри за обема и стойността на общото потребление на необработено флоат стъкло в Германия (2001 - 2004 г.).
(43)
Втората заинтересована страна също бе на мнение, че въпреки че е изключително трудно да се получат последни цифри за обема и стойността на потреблението нa обработено стъкло в Общността, такива цифри отразяват тенденциите в сектора на необработено флоат стъкло. Тя подчертава, че тъй като цялото количество необработено флоат стъкло е било обработено, тенденцията, отразена в данните, представени за сектора на необработено флоат стъкло, трябва да е подобна на тази на пазара на обработено стъкло и могат да се пренебрегне колебанието между вноса и износа на обработено стъкло в и извън Общността.
(44)
Втората заинтересована страна също коментира оценката на Комисията за фактора „съотношение капитал/труд“. Тя подчерта първо, че изграждането на подобен завод за флоат стъкло от Trösch в Hombourg, Франция, е създало 168 нови работни места. На второ място твърди, че Trösch ще може да осигури административни, технически, търговски и други услуги и подкрепа за e-glass при управлението и обучението. Следователно броят на нови работни места, създадени от проекта на e-glass, ще бъде дори по-малък от 168.
(45)
Третата заинтересована страна, Pilkington, коментира референтния период, който следва да се вземе предвид за изчисляване на фактора „конкуренция“. Тя твърди, че Комисията не продължава първоначалното си разследване, а провежда ново разследване. В същото време Комисията е длъжна да вземе предвид най-новите налични данни. Затова петгодишният период, който следва да се вземе предвид, е 1999 - 2004 г.
(46)
Pilkington твърди също, че съответният продуктов пазар е този на обработено стъкло за общо търгуване, а не пазара на автомобилни стъкла. На пазара на автомобилни стъкла изолационните стъклени части представляват несъмнено най-големият елемент. Според Pilkington съответният географски пазар на обработено стъкло (ниво 2) няма в този случай да бъде цялата Общност, а ще бъде ограничен до Германия (или най-вече до Германия и териториите в непосредствена близост).
5. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(47)
Германия изпрати своето мнение с писмо от 7 юни 2005 г., регистрирано като получено на 9 юни 2005 г. относно решението за започване на процедурата.
(48)
По отношение на съответния период за анализ Германия подкрепи становището на Комисията, изложено в решението от 20 април 2005 г., за откриване на процедурата, че трябва да се вземат предвид данните от 1997 г. до 2002 г., тъй като те са били най-новите данни в момента на уведомяване.
(49)
Германия предложи разделяне на пазара на ниво 2 на безопасно стъкло (ESG и VSG), многослойно стъкло и техническо стъкло. Безопасното стъкло (ESG и VSG) се използва в автомобилната индустрия и строителния сектор, а многослойното стъкло главно в строителството. Тъй като и тримата акционери в e-glass произвеждат безопасно стъкло (ESG и VSG) и многослойно стъкло за строителния сектор, само тези частични пазари могат да се разглеждат като свързани с този въпрос. В допълнение те представиха информация за заменяемостта на тези продукти от гледна точка на доставките.
(50)
Германия бе на мнение, че пазарът на ниво 2 на безопасно стъкло (ESG и VSG) и многослойно стъкло обхваща ЕИП. В допълнение, тя представи информация за положителното развитие на този пазар за периода 1997-2002 г.
(51)
С писмо от 22 ноември 2005 г., регистрирано като получено на 25 ноември 2005 г., Германия изпрати мнение относно реакциите на конкурентите на e-glass. Тя подчерта, че референтният период 1997-2002 г. трябва да остане непроменен, тъй като може да се вземе предвид единствено информация, която е била налична в момента на уведомлението. С откриването на официална процедура по разследване Комисията е продължила оценката, която е започнала след уведомлението през декември 2003 г.
(52)
Германия предостави известна информация за развитието на пазара на необработено флоат стъкло за 2003 и 2004 г., която подчертава положителното развитие на този пазар. Тя показа също, че основните производители на флоат стъкло са планирали да увеличат производствения си капацитет, което подкрепя положителния поглед върху пазара.
(53)
По отношение на пазара на обработено стъкло (ниво 2) Германия продължи да поддържа мнението, че няма нужда този пазар да се включва в анализа. Тя твърди, че много голям дял от необработеното флоат стъкло ще се продаде директно на пазара и че акционерите на e-glass ще закупят необработено флоат стъкло на пазарни цени. Вследствие на това помощта няма да има никакво отражение на пазара на ниво 2.
(54)
Относно дефинирането на съответния пазар Германия оспорва мнението, че само многослойното стъкло може да формира такъв пазар, и подчертава, че съответният пазар обхваща ЕИП и следва да включи безопасното стъкло (ESG и VSG), а също и многослойното стъкло.
(55)
Германия предостави също информация за транспортните разходи за необработено флоат стъкло и обработено флоат стъкло. Процентният дял на транспортните разходи е по-висок за необработеното флоат стъкло, отколкото за обработеното стъкло, поради по-високата цена на обработеното стъкло.Това е значението на дефиницията за ЕИП пазар. В допълнение Германия твърди че областите на разпределение на производствените съоръжения за обработено стъкло в ЕИП се препокриват, което води до заключението, че пазарът обхваща ЕИП.
(56)
Германия коментира мнението на конкурентите, че факторът „съотношение капитал/труд“ следва да се регулира, тъй като Trösch може да използва синергията между производството на e-glass и други заводи или група заводи в областта. По-специално, Германия твърди, че тъй като Trösch е само един от тримата акционери, като всички са конкуренти на пазара на обработено стъкло, не е възможно да се създаде такава синергия. В допълнение тя предаде информация за вярната оценка на броя на персонала и отбеляза, че сравнението между заводите, направено от конкурентите, е неточно и води до погрешни заключения.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
6.1. Предварителни бележки
(57)
На 20 април 2004 г. Комисията е одобрила интензитета на помощта за e-glass съгласно уведомлението на Германия от 15 декември 2003 г. Тъй като след вземането на решението Германия е информирала Комисията за неточната информация в първоначалното уведомление и тъй като тази информация е била определящ фактор за решението, Комисията реши на 20 април 2005 г. да открие официална процедура по разследване за отмяна на първоначалното решение от 20 април 2004 г. и за издаване на ново решение.
(58)
Решението от 20 април 2004 г. съдържа пълна оценка на уведомлението. Тази оценка е използвана в настоящото решение с изключение на тези части, които се нуждаят от корекции поради информацията, изпратена от Германия на 25 октомври 2004 г., и са били част от решението от 20 април 2005 г.
(59)
Германия уведоми за помощта за e-glass на 15 декември 2003 г. и това уведомление бе регистрирано като получено на 18 декември 2003 г. Точка 40 от Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. (15) (МСР 2002) предвижда, че един проект трябва да се оценява в светлината на критериите, приложими към момента на уведомяване: „…, разпоредбите на тази рамка ще се прилагат от 1 януари 2004 г. Предишната многосекторна рамка ще остане приложима до 31 декември 2003 г. Предложения, регистрирани от Комисията преди 1 януари 2004 г., обаче ще се разглеждат в светлината на критериите, които са в сила в момента на уведомяване.“ В светлината на посоченото по-горе за оценката на помощта за e-glass ще се прилагат критериите, изложени в МСР 1998.
(60)
Тази оценка ще вземе предвид фактите, цифрите и ситуациите такива, каквито са били в момента на уведомяване на 15 декември 2003 г.
(61)
Комисията следва да вземе предварително решение на базата на оценките на бъдещите перспективи и на пазарните цифри. Държавата-членка също няма друга налична информация, за да вземе решение за помощта, освен фактите, цифрите и ситуациите такива, каквито са в момента на уведомяване. Интензитетите на помощта не се адаптират след това, ако след няколко години цифрите покажат, че пазарът например се е развил по различен начин. Макар че в настоящия случай Комисията трябва да вземе решение две години и половина след като е направено първоначалното уведомление, тя, въпреки всичко, трябва да обоснове своите оценки с фактите и ситуациите, които са били налице в момента на уведомяване.
(62)
Референтният период в решението от 20 април 2004 г. са годините от 1997 до 2002 г. Конкурентите на e-glass предлагат този референтен период за анализ да бъде коригиран, като се вземат предвид по-нови данни, които вече съществуват.Тъй като е минало известно време между първоначалното уведомление и настоящото решение, ситуациите може да са се променили, пазарите може да са се развили и фактите, засягащи проекта, могат да се различават от това, което е било планирано първоначално. По причините, посочени по-горе, тези елементи не могат да бъдат взети предвид от Комисията в нейната оценка.
6.2. Наличие на помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО
(63)
Настоящата мярка за помощ се предоставя от държавата-членка и чрез държавни ресурси по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО (виж точка 2.4 от настоящото решение). Помощта ще даде предимство на e-glass, която иначе ще трябва да поеме целите разходи за инвестицията за своя сметка. Тъй като значително количество от флоат стъклото се транспортира през международни граници, съществува международна търговия на пазара на флоат стъкло. Следователно дадените финансови предимства на фирмата могат да нарушат конкуренцията по начин, който може да се отрази на търговията между държавите-членки. Вследствие на това в рамките на тази оценка Комисията счита, че обявената мярка представлява държавна помощ за e-glass по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
6.3. Изискване за уведомяване
(64)
Тъй като се прилагат критериите, изложени в точка 2.1, i) от МСР 1998, за проекта за помощ трябва да се направи уведомление и да се определи максималният допустим интензитет на помощта в съответствие с МСР 1998. Комисията отбелязва, че помощта се базира на три схеми за регионална помощ, вече одобрени от Комисията. Следователно не става въпрос за т.нар. „аd-hoc“ помощ по смисъла на точка 2 от Насоките за националната регионална помощ (16), чиято принципна съвместимост с вътрешния пазар трябва да бъде доказана за всеки отделен случай. Освен това задължението за доказване на Комисията се ограничава до съвместимостта на искания интензитет на помощта от 35 % бруто съгласно критериите от МСР1998.
6.4. Оценка въз основа на МСР 1998
(65)
Оценка съгласно МСР 1998 Максималният интензитет на помощта, допустим за проекти по МСР 1998, трябва да се определи в съответствие с максималния таван за помощ, приложим за регионални помощи в съответните подпомагани региони и в момента, в който е направено уведомлението за помощта.
(66)
В случая със Sülzetal-Osterweddingen, където се намира e-glass, таванът на регионалната помощ е 28 % бруто за големи фирми. Ако обаче са изпълнени определени условия, таванът на регионалната помощ може да се увеличи до 35 % бруто. По искане на една провинция (Land) и с одобрението на Съвместния подкомитет с „Подобряване на регионалната икономическа структура“ в обосновани изключителни случаи мерки, които структурно са особено ефективни по отношение на мястото на начинанието, могат да получат по-висок интензитет на помощта. Според информацията, предоставена от Германия, тези условия са изпълнени, тъй като подкомитетът е одобрил прилагането за Саксония-Анхалт на 23 юли 2003 г (17).
(67)
Следователно таванът на регионалната помощ от 35 % бруто се прилага за случая. При изчисляване на максималния позволен интензитет на помощта за съответен проект този таван на регионалната помощ трябва да се регулира в съответствие с разпоредбите на МСР 1998, за да се вземат предвид различните коефициенти, които се получават от прилагането на три фактора за оценка, а именно фактор „конкуренция“ (T), който отчита ситуацията на съответния продуктов пазар, фактор „съотношение капитал/труд“ (I) и фактор „влияние върху региона“ (M).
6.4.1. Фактор „конкуренция“
(68)
Одобрението на помощ за фирми, активни в промишлености със структурен свръхкапацитет, поставя специфични рискове от нарушаване на конкуренцията. Всяко увеличение на капацитета, което не е компенсирано с намаляване на капацитета другаде, изостря проблема за структурния капацитет. Затова при определяне на фактора „конкуренция“ Комисията трябва да проучи дали планираният проект се осъществява в отрасъл или клон на отрасъл, в който съществува структурен свръхкапацитет.
(69)
Съгласно точка 7.6 от МСР 1998 съответният продуктов пазар (пазари) обхваща продуктите, предвидени в инвестиционния проект, и където е уместно, продуктите, смятани за техни заместители от потребителя (поради характеристики, цени и предназначение на продуктите) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации).
(70)
Флоат стъклото е най-честата форма на плоско стъкло. Тъй като поради специфичния производствен процес и продуктови качества флоат стъклото не може да бъде заменено нито при предлагането, нито при търсенето от други типове плоско стъкло (например листово стъкло, орнаментно стъкло или огледално стъкло), пазарът на флоат стъкло трябва да се разглежда като отделен продуктов пазар (18). От своя страна, този продуктов пазар е разделен на две нива, които трябва да се оценяват отделно, а именно производството на необработено флоат стъкло (ниво 1) и обработката на флоат стъкло (ниво 2) (19).
(71)
Анализът в Решението на Комисията от 20 април 2004 г. води до заключението, че в този конкретен случай единствено пазарът на необработено флоат стъкло (ниво 1) трябва да бъде оценяван (20). Поради неточната информация за структурата на собственост това заключение не може да се поддържа и пазарът за обработка (ниво 2), трябва да се включи в дефиницията за съответните пазари, тъй като помощта може да наруши конкуренцията и на това ниво.
(72)
В следващия раздел най-напред се оценява пазарът на необработено флоат стъкло (ниво 1), следван от оценка на пазара на обработено флоат стъкло (ниво 2).
(73)
Оценката на пазара на необработено флоат стъкло (ниво 1), както е посочено в първоначалното решение от 20 април 2004 г., не бе поставена под въпрос и не бе част от решението от 20 април 2005 г. за откриване на процедура. Затова следващата по-долу част е възпроизвеждане на оценката, направена и описана в решението от 20 април 2004 г.
(74)
В точка 7.6 от МСР 1998 се посочва, че съответният географски пазар включва обикновено ЕИП или всяка значителна част от него, ако условията на конкуренция в тази област могат да бъдат достатъчно разграничени от други области на ЕИП. Където е уместно, съответният пазар може да се смята за глобален.
(75)
Поради относително високите разходи за транспорт на необработено флоат стъкло (21) пазарите за продажби на отделните производствени заводи не покриват цялото ЕИП. По-скоро те приемат формата на концентрични кръгове около съответното място на производство, чийто радиус се определя от икономически жизнеспособното транспортно разстояние, което по правило е не повече от 500 - 1000 km за автомобилния транспорт, който е най-често използваната транспортна форма. Въпреки това, тъй като сега в ЕИП има повече от 50 производствени места, експлоатирани от европейски производители на флоат стъкло, и тъй като техните пазари за продажби се препокриват, те заедно покриват целия пазар на ЕИП.
(76)
За да се определи дали на базата на това географско препокриване на отделните пазари съществуват също подобни условия на конкуренция в различните области на ЕИП, Комисията проучи дали съществуват отделни пазари, на които отделни цени са могли да се развият независимо от другите пазари за продажби, или ценообразуването в ЕИП следва еднакъв основен модел. На базата на наличната статистика от Евростат Комисията сравни цените за тон в държавите-членки, които са основни производители на флоат стъкло, а именно - Франция, Германия, Италия, Обединеното кралство и Испания, за периода 1997 - 2002 г. и Белгия за периода 1999 - 2002 г. (поради липсващи данни). Цифрите показват, че цените за необработено флоат стъкло в отделните държави-членки имат висока степен на корелация за периода 1997 - 2002 г. Тази паралелна тенденция в цените сочи, че купувачите на необработено флоат стъкло имат достатъчна възможност да преминат към производители в други държави-членки - ясен показател за единен географски пазар.
(77)
Заключение: Комисията заключава, че географският пазар на необработено флоат стъкло е ЕИП като цяло (22).
(78)
Най-ниското ниво на класификацията NACE, съответстващо на производството на необработено флоат стъкло, е NACE категория 26.11 „производство на плоско стъкло“. Необработеното флоат стъкло представлява повече от 80 % от общото производство на плоско стъкло в ЕИП и може следователно да се счита за представително за NACE категория 26.11. Капацитетът в сектора на плоското стъкло обаче се измерва спрямо годни за експлоатация (продаваеми) капацитети (23). Този метод на измерване не е сравним с измерването на капацитета в производствената промишленост като цяло.
(79)
Затова Комисията е на мнение, че ситуацията относно капацитета за пазара на необработено флоат стъкло не може да се вземе предвид за оценка на фактора „конкуренция“ (24).
(80)
В точка 3.4 от МСР 1998 се предвижда, че при липса на достатъчно данни за използване на капацитета Комисията ще използва цифрите за явното потребление, за да определи дали инвестицията се реализира в спадащ пазар. Пазарът на въпросния продукт се смята за спадащ, ако през последните пет години средният годишен ръст на явното потребление на въпросния продукт е с повече от 10 % под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма силна възходяща тенденция в относителния ръст на търсенето на продукта. Абсолютно спадащ пазар е този, на който средният годишен ръст на явното потребление е отрицателен за последните пет години.
(81)
Комисията разполага със следните данни за явното потребление на необработено стъкло за периода 1997 - 2002 г.:
Пазар на необработено флоат стъкло в Общността
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Среден годишен ръст
Общо потребление в обем (в милиони тонове) в Обшността (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Средна цена на тон (в EUR) в Общността (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Общо потребление в стойност (в милиони EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
В периода 1997 - 2002 г. средният годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП е бил като цяло 4,8 %. Прагът, под който съгласно точка 7.8 от МСР 1998 може да се приеме, че съществува спадащ пазар, е съответно 4,4 %. Европейският пазар на необработено флоат стъкло е отбелязал в стойност среден годишен ръст от 5,28 % през този период и следователно е доста над средния за ЕИП (27). Комисията проучи също, на базата на наличните данни за търговията в Общността от Евростат/Comext, дали тенденцията на явното потребление в стойности на необработеното флоат стъкло в отделните държави-членки на ЕС потвърждава тези резултати и се убеди, че е така.
(83)
Положителната тенденция на пазара на необработено флоат стъкло е отразена в поведението на производителите, тъй като на европейския пазар, който е съсредоточен върху няколко големи производители на флоат стъкло (28), са направени през последните години инвестиции в нови производствени мощности във Франция (2001 г. - Pilkington/Interpane), в Белгия (2001 г. - Glaverbel/Scheuten) и в Италия (2002 г. - Sangalli). (29)
(84)
Заключение: Комисията следователно заключава, че пазарът на необработено флоат стъкло не е спадащ пазар и че факторът „конкуренция“ съгласно точка 3.10.1, iv) от МСР 1998 трябва да бъде определен на 1,0.
(85)
Съгласно точка 7.6 от МСР 1998 съответният продуктов пазар обхваща продуктите, предвидени от инвестиционния проект, и където е уместно, продуктите, смятани за техни заместители от потребителя (поради характеристиките, цените и предназначението на продуктите) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации).
(86)
Пазарът на обработено стъкло (ниво 2) трябва да стане обект на по-нататъшно подразделяне, за да се идентифицират засегнатите продукти и да се определи съответният пазар за случая. Ясно могат да се разграничат две категории, които не са заместими от гледна точка както на потребителя, така и на производителя: автомобилно стъкло и строително стъкло (30). Тези два продукта формират два отделни продуктови пазара, тъй като производствената технология, клиентската база и маркетингът значително се различават. Пазарът на строително стъкло може да се подраздели на следните подпазари: i) многослойно стъкло (стъклопакети); ii) закалено стъкло (ESG - безопасно стъкло); iii) ламинирано стъкло (VSG - безопасно стъкло); и iv) посребрено стъкло (огледала).
(87)
Безопасното стъкло (ESG и VSG) и многослойното стъкло са заместители от страна на доставките, тъй като производителите могат да приспособят производството към различни продукти в кратък срок и без значителни разходи. Според Германия около 70-80 % от обработеното стъкло за строителната промишленост се произвежда от производители, които предлагат едновременно и двата продукта, безопасно стъкло и многослойно стъкло. Важно е също да се отбележи, че безопасното стъкло може да служи не само за краен продукт, но също и за съставен продукт за производството на многослойно стъкло. В допълнение към това, продажбите и разпространението на безопасно и многослойно стъкло за строителната промишленост често се извършват едновременно.
(88)
Следователно ще бъде грешка, ако се приеме, че съответният продуктов пазар се ограничава единствено до стъклопакети, както се твърди от конкурентите като извод в на тяхното мнение.
(89)
Комисията отбелязва че и тримата акционери в e-glass произвеждат безопасно стъкло (VSG и ESG) и многослойно стъкло за строителната промишленост, но не произвеждат техническо стъкло или стъкло за автомобилната промишленост.
(90)
Заключение: Комисията заключава, че съответният продуктов пазар е подгрупа на пазара на ниво 2, а именно безопасното (VSG и ESG) и многослойното стъкло за строителната промишленост, със следните кодове PRODCOM: 26121230 (закалено безопасно стъкло, n.e.c.), 26121270 (ламинирано безопасно стъкло, n.e.c.) и 26121330 (многослойни изолационни елементи от стъкло).
(91)
В точка 7.6 от МСР 1998 се посочва, че съответният географски пазар включва обикновено ЕИП или всяка значителна част от него, ако условията на конкуренция в тази област могат да бъдат достатъчно разграничени от други области на ЕИП. Където е уместно, съответният пазар може да се смята за глобален.
(92)
Германия отбелязва, че както пазарът на необработено флоат стъкло (ниво 1), така и пазарът на обработено флоат стъкло (ниво 2) трябва да се разглежда като пазар в цялото ЕИП.
(93)
Конкуренти на e-glass отбелязват в своите коментари, че пазарът на обработено стъкло (ниво 2) е национален и дори регионален по обхват, тъй като високите транспортни разходи не позволяват по-широко разпространение.
(94)
Според доказателства, представени от Германия, клиентската база на акционерите на e-glass за съответния пазар, както е определено в съображения 85 - 90, е по-голяма от националната или регионалната такава и обхваща различни области в ЕИП (31).
(95)
Пазарите за продажби образуват концентрични кръгове около различни производствени обекти и въпреки относително високите транспортни разходи обработеното стъкло се транспортира на голямо разстояние (32). Тези концентрични кръгове се препокриват и заедно покриват цялото ЕИП. Освен това няма различни технически стандарти или нормативни бариери за търговия с обработено стъкло (ниво 2) на територията на ЕИП и около 20 % от производството на Германия се внася там.
(96)
В съответствие с предишни решения за сливане и държавна помощ Комисията счита че, както при пазара на необработено флоат стъкло (ниво 1), пазарът на обработено флоат стъкло (ниво 2) трябва да се разглежда като пазар в ЕИП.
(97)
В делото за държавна помощ Pilkington/Interpane (№ 291/2000), SG (2000) D/106264 от 17 август 2000 г., Комисията направи заключението, че пазарът на VSG и стъкла с покрития, включително изолиращото стъкло, е пазар на ЕИП.
(98)
В делото за сливане IV/M/1230 Glaverbel/PPG в параграф 16 се посочва: „По отношение на общата търговия в делото Pilkington-Techint/SIV Комисията остави открит въпроса за точната дефиниция на географския пазар. По-специално за посребреното и ламинираното стъкло Комисията отбеляза, че тези продукти се транспортират на големи разстояния от големите производители. Затова страните поддържат тезата, че има силни доводи за дефинирането на тези пазари също като пазари в ЕС. Страните защитават мнението, че същите заключения са валидни за закаленото стъкло и стъклопакетите, тъй като всички големи производители действат най-малкото на база на ЕС и пазарните условия в различните държави-членки са достатъчно хомогенни. Разследването на Комисията по настоящия случай е потвърдило, че пазарите на посребрено стъкло (огледала) и на ламинирано стъкло са пазари в ЕС. За останалите продуктови пазари в сегмента на общата търговия резултатите не са толкова ясни.“
(99)
Следователно дефинирането на географския пазар за ниво 2 като национален пазар, както е предложено в коментарите на Pilkington, ще бъде в противоречие със собственото му твърдение в отговор на разследването на случая на сливане.
(100)
Заключение: Комисията прави заключението, че географският пазар на обработено стъкло (ниво 2) под формата на безопасно и многослойно стъкло за строителния сектор като цяло е ЕИП. Комисията няма основание да заключава, че пазарът на обработено стъкло трябва да бъде дефиниран географски различно от пазара на необработено флоат стъкло.
(101)
Комисията отбелязва, че данни за използването на капацитета за пазара на ниво 2 не са на разположение или не съществуват. Необходимата информация за обема на производство (годишен) и максималния (годишен) производствен капацитет в ЕИП от заводите, преработващи необработено флоат стъкло в безопасно и многослойно стъкло за строителната промишленост, не е предоставена нито от Евростат, нито от изследователските институти, нито от браншовите асоциации.
(102)
Затова Комисията е на мнение, че ситуацията с капацитета за преработка на стъкло в безопасно и многослойно стъкло за строителната промишленост не може да се вземе предвид при оценката на фактора „конкуренция“.
(103)
Както е посочено в съображение 80, точка 3.4 от МСР 1998 предвижда, че при липса на достатъчно данни за използване на капацитета Комисията ще използва цифрите за явното потребление, за да определи дали инвестицията се реализира в спадащ пазар. В съответствие с точка 7.8 от МСР 1998 пазарът на въпросния продукт се смята за спадащ, ако през последните пет години средният годишен ръст на явното потребление на въпросния продукт е с повече от 10 % под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма силна възходяща тенденция в относителния ръст на търсенето на продукта. Абсолютно спадащ пазар е този, на който средният годишен ръст на явното потребление е отрицателен за последните пет години.
(104)
Комисията разполага със следните данни за явното потребление в стойност за референтния период 1997 - 2002 г. (източник: COMEXT/Евростат):
Пазар на обработено флоат стъкло (ниво 2) в EUR
Продком
1997 г.
2002 г.
Съставен среден годишен ръст (1997 - 2002 г.)
26121230 (закалено безопасно стъкло, n.e.c.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (ламинирано безопасно стъкло, n.e.c.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (многослойни изолиращи елементи от стъкло)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Германия изпрати данни за обема от индустриалната асоциация CPIV (34), които показват, че пазарът на безопасно стъкло (ESG и VSG) и многослойно стъкло е нараснал с 5,54 % през референтния периода 1997 - 2002 г. Тези данни за обема са преобразувани в цифри за оборот чрез използване на информация от бенефициера за цените, доколкото е имало такава, и за ценови оценки. Съставният среден годишен ръст, изчислен в стойност, е 7,6 % за референтния период от 1997 г. до 2002 г. Тази цифра съответства на данните на COMEXT/Евростат, показани по-горе.
(106)
Средният годишен ръст на явното потребление в стойност за всички съответни продукти (безопасно стъкло под формата на VSG и ESG, а също многослойно стъкло), поотделно и заедно, както е отразено в таблицата по-горе (35), е над средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП за същия период от време, който е бил 4,8 %.
(107)
Заключение: Следователно Комисията заключава, че пазарът на обработено стъкло, както е дефиниран по-горе, не е спадащ пазар и че факторът „конкуренция“ съгласно точка 3.10.1, iv) от МСР 1998, следва да бъде определен на 1,0.
(108)
Оценката на пазара за обработка (ниво 2) заедно с анализа на пазара на необработено флоат стъкло (ниво 1) показва, че тези пазари са се развили в една и съща посока през референтния период 1997 - 2002 г., а именно, с ръст над средния за производствената промишленост. Комисията отбелязва, че и за двата пазара (ниво 1 и ниво 2) факторът „конкуренция“ е определен на 1,0, което означава, че факторът „конкуренция“ за проекта като цяло е определен на 1,0 (36).
6.4.2. Факторът „съотношение капитал/труд“
(109)
Оценката на фактора „съотношение капитал/труд“, както е описано в първоначалното решение от 20 април 2004 г., не е била поставяна под въпрос и не бе част от решението от 20 април 2005 г. за откриване на процедура. Затова следващата по-долу част е възпроизвеждане на оценката, направена и описана в решението от 20 април 2004 г.
(110)
Факторът „съотношение капитал/труд“ в МСР 1998 цели да коригира допустимия максимум на интензитет на помощта в полза на проекти, които допринасят ефективно и по-положително за намаляване на безработицата, чрез създаване на относително по-висок брой нови работни места или чрез запазване на наличните работни места.
(111)
Според информацията, предоставена от Германия, проектът ще създаде 186 работни места с дългосрочна заетост, разпределени, както следва:
Област на дейност
Преки работни места
Административна
3
Търговска
4
Производство - управление
8
Производство - смес/стъклени трошки
11
Производство - горещ край
27
Производство - вана/пещ за закаляване/студен край
31
Производство - рязане
1
Производство - складиране/дистрибуция
44
Производство - качество/лаборатория
9
Технически услуги
38
Стажанти
10
Общо
186
(112)
Тези оценки са на базата на сравнение с друг завод в Саксония-Анхалт, който вече работи от най-малко шест години и чийто отдел за флоат стъкло с производство от [...] тона бруто на ден, използва 187 души (без стажантите) в момента на уведомлението. E-glass, с производство от [...] тона бруто на ден, ще има до известна степен по-малко работни места от сравнявания завод, тъй като в случая на e-glass някои области (охраната) ще бъдат възложени на външен изпълнител и ще се използват най-модерните технологии. Комисията смята тези цифри за приемливи.
(113)
Допустимите разходи за инвестиции от 121 милиона EUR за създаването на 186 работни места означават 650 538 EUR за работно място. В съответствие с точка 3.10.2 от МСР 1998 факторът „съотношение капитал/труд“ следва да бъде определен на 0,8.
6.4.3. Факторът „регионално влияние“
(114)
Оценката на фактора „регионално влияние“, както е описано в първоначалното решение от 20 април 2004 г., не е била поставяна под въпрос и не бе част от решението от 20 април 2005 г. за откриване на процедура. Затова следващата по-долу част е възпроизвеждане на оценката, направена и описана в решението от 20 април 2004 г.
(115)
Факторът „регионално влияние“ взема предвид полезния ефект от новите инвестиции върху икономиката на подпомагания регион. Комисията счита, че създаването на работни места може да се използва като показател за приноса на проекта за развитието на региона. Инвестиции, включително капиталоемки инвестиции, могат да създадат непреки работни места в разглеждания подпомаган регион, както и във всеки съседен подпомаган регион, като създаването на заетост в този контекст се отнася за работни места, създадени пряко от проекта или от преките доставчици и клиенти.
(116)
Проектът ще допринесе за създаване на непреки работни места в следните области:
Област на дейност
Изисквани непреки работни места
Намерение (37)
Да се оцени
Производство на суровини - сода
24
24
24
Производство на суровини - пясък
10
8
8
Производство на суровини - доломит
2
2
2
Производство на суровини - варовик
2
2
2
Производство на суровини - стъклени трошки
20
15
15
Транспорт на суровини - пясък, варовик и сода
29
29
29
Транспорт на суровини - остатъци
8
8
8
Транспорт на флоат стъкло
81
81
81
Следваща обработка (малки фирми)
30
6
6
Експлоатация и поддръжка на захранващи съоръжения - азот, водород
5
-
5
Експлоатация и поддръжка на захранващи съоръжения (общински предприятия)
3
-
3
Изхвърляне на отпадъци
12
12
12
Производители на опаковки
28
28
28
Обслужване, резервни части, поддръжка, ремонт, (машини, завод за производство, кранове, помпи, отопление, вентилация и санитарно оборудване, електроника, климатици, транспорт, транспортни средства)
60
60
60
Постоянни бояджийски работи
1
-
1
Поддържане/сервиз на компютри, комуникационно оборудване и промишлена телевизия
8
8
8
Почистване
5
-
5
Почистване/поддържане на външни съоръжения, обслужване през зимата
6
5
5
Охрана/сигурност
12
7
7
Стол
2
2
2
Доставчици на резервни части и износващи се части
10
-
0
Общо
358
297
311
(117)
По отношение на областите, за които запитаните фирми са представили писма за намерение, Комисията приема цифрите, посочени в тези писма за намерение (общо 297 работни места).
(118)
За 24 други работни места нямаше писма за намерение. Обясненията и цифрите, предоставени от Германия за тези работни места обаче, изглеждат убедителни. Само по отношение на областта „Доставчици на резервни части и износващи се части“ има съмнения: според Комисията 10-те работни места, които се посочват тук, са твърде много, тъй като доставката на резервни части изглежда вече до голяма степен покрита от 60-те работни места в рубриката „Обслужване, резервни части, поддръжка, ремонт ...“. Затова Комисията включва само 14 от всичките 24 работни места, непокрити от писма за намерение, което прави общо 311 непреки работни места, които могат да се признаят.
(119)
Следователно Комисията заключава, че в сравнение с пряко създаваните 186 работни места ще има висока степен на създаване на непреки работни места (повече от 100 %). Затова съгласно точка 3.10.3, i) от МСР 1998 факторът „регионално влияние“ е 1,5.
6.4.4. Максимален разрешен интензитет на помощта
(120)
В светлината на горепосоченото и на базата на цифрите, предоставени от Германия, формулата на МСР 1998 за изчисляване на максималния интензитет на помощта за този проект е: 35 % бруто × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % бруто, ограничен от тавана на регионалната помощ от 35 % бруто.
(121)
Интензитът на помощта до 35 % бруто от допустимите инвестиционни разходи, която Германия предлага да отпусне на e-glass, е следователно съвместим с максималния интензитет на помощта, изчислен на базата на МСР 1998.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(122)
Обявеният интензитет на помощта до 35 % бруто, която Германия предлага да отпусне на e-glass AG, отговаря на условията, което позволява тя да се смята за съвместима с Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти (1998 г.),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Решението, взето на 20 април 2004 г. по дело № 611/2003, се отменя.
Член 2
Държавната помощ в размер до 35 % бруто от допустимите разходи за e-glass, за която Германия е уведомила Комисията на 15 декември 2003 г., е съвместима с общия пазар по смисъла на член 87, параграф 3, буква a) от Договора.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2006 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 20 dicembre 2006
relativa all’aiuto di Stato C 12/05 (ex N 611/03) a cui la Germania intende dare esecuzione a favore di e-glass AG
[notificata con il numero C(2006) 6587 definitivo]
(Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2007/656/CE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 88, paragrafo 2, primo comma,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
visto il regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (1), in particolare l’articolo 9,
dopo aver invitato gli interessati a presentare le proprie osservazioni a norma delle disposizioni (2) di cui sopra e tenuto conto di tali osservazioni,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
(1)
Con lettera del 15 dicembre 2003, protocollata il 18 dicembre 2003, la Germania ha notificato alla Commissione un aiuto agli investimenti a favore di e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) ottemperando così all’obbligo di notifica stabilito nella disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti di investimento del 1998 (di seguito denominata «la disciplina del 1998») (3). In data 23 gennaio e 27 febbraio 2004, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni. Le autorità tedesche hanno trasmesso le informazioni richieste con lettera del 13 febbraio 2004, protocollata lo stesso giorno, e del 4 marzo 2004, protocollata lo stesso giorno.
(2)
Il 20 aprile 2004 la Commissione ha autorizzato [riferimento C (2004) 1350 definitivo] l’intensità degli aiuti notificata ai sensi della disciplina del 1998 a favore di e-glass AG.
(3)
Con lettera del 25 ottobre 2004, protocollata il 26 ottobre 2004, le autorità tedesche hanno comunicato alla Commissione che una parte delle informazioni sui proprietari di e-glass AG, originariamente trasmesse, era inesatta e ha invitato la Commissione a modificare la decisione del 20 aprile 2004.
(4)
Con lettera dell’8 febbraio 2005, protocollata il 9 febbraio 2005, le autorità tedesche hanno inviato ulteriori informazioni.
(5)
Con lettera del 24 febbraio 2005 (riferimento D/51447), la Commissione ha offerto alle autorità tedesche la possibilità di comunicare osservazioni sulla propria intenzione di revocare la decisione del 20 aprile 2004 e di avviare un procedimento di indagine formale. Le autorità tedesche hanno fatto pervenire il loro parere con lettera del 4 marzo 2005, protocollata l’8 marzo 2005.
(6)
Con lettera del 20 aprile 2005 [riferimento C(2005) 1114 definitivo], la Commissione ha informato le autorità tedesche della decisione di avviare l’indagine ai sensi dell’articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito agli aiuti a favore di e-glass AG. La decisione della Commissione sull’avvio del procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (4). La Commissione ha invitato gli interessati a esprimere le proprie osservazioni.
(7)
Con lettera del 7 giugno 2005, protocollata il 9 giugno 2005, è pervenuto un parere delle autorità tedesche.
(8)
La Commissione ha ricevuto le osservazioni delle parti interessate con lettera del 3 ottobre 2005, protocollata il 4 ottobre 2005, del 7 ottobre 2005, protocollata il 10 ottobre 2005, e del 10 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno. La Commissione ha fatto pervenire le osservazioni alle autorità tedesche e ha dato loro la possibilità di esprimersi al riguardo. Le autorità tedesche hanno inviato la loro opinione con lettera del 22 novembre 2005, notificata il 25 novembre 2005.
2. DESCRIZIONE DELLE MISURE DI AIUTO
(9)
Le autorità tedesche sono intenzionate a concedere alla società per azioni e-glass AG (di seguito denominata «e-glass») un aiuto agli investimenti a finalità regionale per la costruzione di un nuovo impianto di produzione per vetro float grezzo in Sassonia - Anhalt.
2.1. Destinatari e variazione nell’assetto proprietario
(10)
Oggetto sociale di e-glass è, secondo lo statuto, «la fabbricazione, la nobilitazione e la distribuzione del vetro piano di qualsiasi tipo».
(11)
Il 15 dicembre 2003 è stata notificata la seguente struttura degli azionisti:
-
Luxfinpart S.A., Lussemburgo, con una quota pari al [...] (5) %,
-
Semco Glaskooperation GmbH (di seguito «Semco»), Germania, con una quota del [...] %,
-
avvocato Heckmann, con una quota del [...] %, in qualità di amministratore di un’impresa tedesca (di seguito «la fiduciaria»).
Per quanto riguarda Luxfinpart S.A., fondata nel 1997, si tratta di una società di partecipazione finanziaria per la quale il progetto sembrava, al momento della notifica, rappresentare un vero e proprio investimento finanziario.
Per quanto riguarda Semco, fondata nel 1997, si tratta di una azienda di trasformazione del vetro float. Socie sono Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG e Hermann Schüler GmbH & Co. KG, ciascuna con una quota del [...] %.
La fiduciaria è una [...] che trasforma vetro float e lo purifica. Le quote societarie della fiduciaria sono in possesso di [...] e di [...].
(12)
Con lettera del 25 ottobre 2004, le autorità tedesche hanno fatto rilevare alla Commissione che la notifica conteneva dati inesatti su uno dei proprietari di e-glass e sulla sua attività nel mercato del vetro float (6).
(13)
Con lettera dell’8 febbraio, le autorità tedesche hanno informato la Commissione di una variazione nell’assetto proprietario di e-glass in vigore dal 21 dicembre 2004. La Commissione è stata informata del fatto che Luxfinpart S.A. ha ceduto la propria quota di e-glass a Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Germania (di seguito «Trösch»). Trösch ha acquisito inoltre [...] arrivando così a possedere il [...] % delle quote di e-glass.
(14)
Trösch è la società holding del gruppo Trösch la cui sede principale si trova a Berna, Svizzera. Trösch è socia di maggioranza di Euroglas S.A., Hombourg (Francia) e di Euroglas GmbH, Haldensleben (Germania). Il gruppo Trösch produce vetro float e opera nel settore della sua lavorazione.
(15)
L’avvocato Heckmann, amministratore fiduciario di un’azienda tedesca, ha trasferito la sua quota a AD Augento GmbH, Stoccarda (Germania) (di seguito «AD-GmbH») con effetto dal 21 dicembre 2004. [...] (7).
(16)
Dopo la transazione avvenuta il 21 dicembre 2004, la struttura degli azionisti di e-glass è la seguente:
-
Trösch
[...]
-
[...]
[...]
-
proprietario terzo (quota detenuta da AD-GmbH nell’ambito di un rapporto fiduciario)
[...] %
2.2. Il progetto
(17)
Il progetto viene realizzato a Sülzetal-Osterweddingen in un territorio che beneficia di incentivi ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE. Il limite del massimale di intensità regionale ammonta al 28 % lordo o, in casi eccezionali, al 35 % lordo per grandi imprese (8). La data fissata per l’inizio del progetto di investimento era il 15 aprile 2003, mentre la data di conclusione prevista era il 31 dicembre 2005. La domanda per ottenere gli aiuti è stata presentata prima che il progetto fosse avviato.
(18)
Per quanto riguarda il progetto, si tratta della costruzione di un nuovo stabilimento per la fabbricazione di vetro float grezzo. Il vetro float è il tipo di vetro piano di gran lunga più usato; altre categorie di vetro piano sono, per esempio, il vetro grezzo piano, il vetro per specchi e il vetro per vetrate («sheet glass»). Più dell’80 % dell’intera produzione di vetro piano a livello mondiale è costituita da vetro float (9). Nel SEE la percentuale di vetro float potrebbe superare di gran lunga l’80 %. Il mercato del vetro float è generalmente suddiviso in due livelli, precisamente nella produzione di vetro float grezzo (livello 1) e nella sua lavorazione (livello 2).
(19)
La produzione del vetro float grezzo prevede, dapprima, la creazione di un nastro di vetro continuo tramite scorrimento del vetro fuso su uno strato liquido di stagno (flottazione). Ciò consente di produrre superfici di vetro assolutamente piane. Dopo il raffreddamento, il vetro viene tagliato ed è pronto per essere venduto. Il vetro float grezzo viene di norma lavorato (nobilitato) e viene impiegato ovunque sia necessario vetro piano, soprattutto nell’edilizia e nell’industria automobilistica.
(20)
Il nuovo stabilimento sarà il primo sito di produzione di e-glass. La produzione dovrebbe avere inizio nel [...] e lo stabilimento dovrebbe essere completamente operativo nel [...]. Alla fine della fase di avvio [...], la capacità annua di produzione di vetro float grezzo sarà presumibilmente di circa [...] tonnellate (lorde).
(21)
I costi finanziabili del progetto ammontano a 121 milioni di EUR. Si possono distribuire nel modo seguente:
Voci
Costi finanziabili in EUR
Terreno
[...]
Edifici
[...]
Impianti esterni
[...]
Impianti e macchinari
[...]
Valori patrimoniali immateriali (software)
[...]
Totale
121 000 000
(22)
In base alla notifica, il progetto contribuirà direttamente alla creazione di 186 posti di lavoro inclusi 10 posti di formazione. Si prevede inoltre che nella regione ammessa a beneficiare degli aiuti e nei territori confinanti si creino indirettamente 358 posti di lavoro (a livello NUTS II).
2.3. Intensità dell’aiuto
(23)
La Germania chiede l’autorizzazione di un aiuto con una intensità lorda massima del 35 % dei costi totali finanziabili di 121 milioni di EUR.
2.4. Misure di aiuti
(24)
L’aiuto a favore di e-glass comprende:
-
un aiuto agli investimenti sulla base dell’azione di interesse comune «Miglioramenti della struttura economica regionale» in relazione con il 32o programma quadro. Le disposizioni del 32o programma quadro sono identiche a quelle del programma precedente, ossia il 31o programma quadro che la Commissione ha autorizzato fino alla fine del 2006 (10),
-
uno sgravio fiscale sugli investimenti in base alla legge tedesca sugli incentivi agli investimenti del 1999 autorizzato dalla Commissione per la produzione o l’acquisto di beni economici, nella misura in cui dette operazioni siano concluse prima del 2005 e collegate con un progetto di investimenti iniziale (11). La Germania si è riservata il diritto di dare attuazione ad un eventuale regime successivo alla legge sugli incentivi agli investimenti del 1999,
-
una fideiussione per un prestito in base a un regime di aiuti autorizzato nel 1991 (12).
(25)
La Germania ha confermato che verranno rispettate le condizioni della carta degli aiuti a finalità regionale adottate e dei regimi di aiuti (13) summenzionati.
3. AVVIO DEL PROCEDIMENTO
3.1. Dati inesatti
(26)
Con lettera del 25 ottobre 2004, le autorità tedesche hanno informato la Commissione che parte dei dati relativi alla proprietà di e-glass, resi noti nella comunicazione originale, era inesatta. Le autorità tedesche e l’amministrazione di e-glass asseriscono di non essere stati a conoscenza di ciò prima che la Commissione prendesse la sua decisione.
(27)
Le nuove informazioni riguardano uno dei proprietari di e-glass (Luxfinpart S.A.) e la sua attività nel mercato della lavorazione (livello 2). Nella notifica originale erano indicati tre proprietari, due dei quali operavano già nel mercato della lavorazione (livello 2), mentre il terzo proprietario compariva solamente come investitore (Luxfinpart S.A.) non operante nel mercato della produzione di vetro float grezzo (livello 1) e nemmeno nel mercato della lavorazione (livello 2). Secondo le informazioni corrette trasmesse dalle autorità tedesche con lettera del 25 ottobre 2004, tutti e tre i proprietari di e-glass operavano invece, al momento della notifica, nel mercato della lavorazione del vetro (livello 2).
(28)
Dal marzo 2003, la Luxfinpart S.A. intratteneva un rapporto commerciale con [...]. [...] si occupa della lavorazione di vetro float (livello 2). [...] sosteneva il rischio economico della partecipazione di Luxfinpart nella e-glass. [...] si impegnava contemporaneamente per contratto ad acquistare il [...] % della produzione di e-glass.
3.2. Conseguenze sulla valutazione delle informazioni inesatte
(29)
Nella decisione originale del 20 aprile 2004, il mercato del vetro float grezzo (livello 1) era stato definito rilevante. Sebbene due dei tre proprietari di e-glass operassero nel mercato della lavorazione (livello 2), le autorità tedesche hanno trasmesso prove che hanno consentito alla Commissione di decidere che l’analisi poteva essere limitata al livello 1 del mercato.
(30)
La Commissione disponeva di copie delle bozze di contratto tra la e-glass e un acquirente indipendente. Dal contratto con l’acquirente indipendente risultava che per esso valevano le stesse condizioni e modalità vigenti per i proprietari-acquirenti. Si giunse perciò alla conclusione che i proprietari-acquirenti e altri acquirenti operanti nel mercato a monte erano soggetti allo stesso trattamento, che quindi l’aiuto non avrebbe avuto ripercussioni sui mercati della lavorazione e che la Commissione non avrebbe dovuto includere il mercato della lavorazione (livello 2) nella definizione di mercato rilevante. Si dedusse inoltre che i mercati della produzione (livello 1) e della lavorazione (livello 2) seguivano lo stesso sviluppo in quanto il vetro float grezzo costituisce il più importante fattore produttivo per il mercato della lavorazione.
(31)
Le informazioni trasmesse dalle autorità tedesche in data 25 ottobre 2004 dimostravano però che il contratto summenzionato, in contrasto con quanto indicato nella notifica, non era stato stipulato con un acquirente indipendente, ma con una azienda che al momento della domanda era proprietaria indiretta di e-glass, [...] che opera nel mercato della lavorazione del vetro float (livello 2).
Per questo motivo non si è potuto continuare a sostenere che gli aiuti non avrebbero avuto effetti distorsivi sul mercato della lavorazione (livello 2) e che la Commissione poteva quindi non tener conto dei suoi sviluppi. Risulta pertanto chiaro che la Commissione, durante l’analisi della compatibilità delle misure di aiuti, deve considerare il mercato della lavorazione (livello 2).
(32)
Dato che le informazioni inesatte hanno influito sui motivi della definizione dei mercati rilevanti e hanno, per questo, avuto ripercussioni sul fattore concorrenziale e quindi, da ultimo, sulla intensità massima di aiuto ammissibile ai sensi della disciplina del 1998, esse devono essere considerate un fattore determinante nella decisione ai sensi dell’articolo 9 del regolamento (CE) n. 659/1999 («regolamento di procedura»).
(33)
In base all’articolo 9 del regolamento (CE) n. 659/1999 «la Commissione può revocare una decisione […], dopo aver dato allo Stato membro interessato la possibilità di presentare osservazioni, se tale decisione si basava su informazioni inesatte fornite nel corso del procedimento e determinanti ai fini della decisione. Prima di revocare una decisione e di adottarne una nuova, la Commissione avvia il procedimento di indagine formale di cui all’articolo 4, paragrafo 4. […]».
(34)
Prima di revocare la decisione originale basata su informazioni inesatte determinanti ai fini di una decisione e prima di adottare una nuova decisione, in data 20 aprile 2005 la Commissione ha avviato il procedimento di indagine formale previsto dall’articolo 9 del regolamento (CE) n. 659/1999.
4. OSSERVAZIONI DELLE PARTI INTERESSATE
(35)
In seguito all’invito a esprimere il proprio parere ai sensi dell’articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, alla Commissione sono pervenute le osservazioni di tre concorrenti.
(36)
La prima parte interessata, l’impresa Saint-Gobain, ritiene che la Commissione non debba tralasciare eventuali sviluppi del mercato noti al momento in cui è stata adottata la decisione sulla compatibilità degli aiuti di Stato previsti dall’articolo 87 del trattato CE e dalla disciplina del 1998. Di conseguenza la Commissione, in questo procedimento di indagine formale, non doveva basare la propria valutazione semplicemente sul tasso di crescita medio annuo del consumo apparente nel periodo che va dal 1997 al 2002. Secondo Saint-Gobain, la Commissione, tenendo conto delle informazioni inesatte contenute nella domanda, deve ora basarsi sul periodo che va dal 1999 al 2004, decisivo per calcolare l’intensità degli aiuti.
(37)
Secondo Saint-Gobain, il tasso di crescita medio del consumo apparente di vetro float grezzo risulta, negli ultimi cinque anni, negativo (1999-2004: -0,62 %) e quindi il mercato dovrebbe essere definito, ai sensi del punto 7.8 della disciplina del 1998, un settore «in assoluto declino».
(38)
Saint-Gobain ritiene inoltre che la Commissione, già al momento della decisione nell’aprile 2004, avrebbe dovuto considerare le previsioni di crescita, in particolare valutare se esse avrebbero potuto far pensare a una variazione significativa nel tasso di crescita medio annuo del consumo apparente. Saint-Gobain ricorda che la Commissione stessa chiede, allo Stato membro che presenta la notifica, valutazioni e previsioni dell’evoluzione del consumo apparente del prodotto in oggetto per i tre esercizi successivi (cfr. punto 5.4.2 della parte 5 dell’allegato alla disciplina del 1998).
(39)
Stando a quanto affermato da Saint-Gobain, il mercato rilevante dovrebbe comprendere il mercato della lavorazione del vetro (livello 2). Tuttavia, nella fattispecie, è rilevante solo una parte dell’intero mercato del vetro lavorato. Saint-Gobain opera dapprima una distinzione tra i mercati del vetro per il settore automobilistico e quelli del vetro commerciale (vetro da costruzione), perché a suo avviso la tecnologia di produzione del vetro, la base di clientela e il modo di immissione sul mercato per il settore delle auto si differenziano totalmente da quelli del settore del vetro da costruzione. Quindi l’azienda divide il settore del vetro da costruzione in quattro ulteriori mercati: i) lastre thermopan (vetratura doppia e multipla), ii) vetro temprato (vetro di sicurezza), iii) vetro stratificato (vetro di sicurezza) e iv) vetro argentato (specchi). Dato che il mercato generale (non il settore automobilistico) del vetro per lastre thermopan (vetratura doppia) corrisponde, in termini quantitativi, a circa l’80 % del consumo di vetro float, la Saint-Gobain ritiene che il mercato delle lastre thermopan sia, nella fattispecie, quello di primaria importanza.
(40)
Per quanto riguarda la copertura dei mercati succitati, la Saint-Gobain argomenta che i mercati del vetro argentato (specchi) e del vetro stratificato dovrebbero essere considerati a livello comunitario. Per gli altri mercati, in particolare quelli del vetro temprato e delle lastre thermopan, sembrano non esistere indizi precisi di una dimensione comunitaria. Apparentemente, per quanto riguarda i mercati corrispondenti, si tratta piuttosto di mercati nazionali o addirittura regionali la qual cosa è sostanzialmente da ricondurre a costi di trasporto elevati. Con i prezzi attuali dei vetri doppi, i costi elevati non consentono più il trasporto su grandi distanze e, per quanto è noto alla Saint-Gobain, tutti i produttori di vetro forniscono lastre thermopan ad acquirenti a una distanza compresa fra 250 km e 300 km circa dallo stabilimento. Quindi per Saint-Gobain nel caso delle lastre thermopan si devono presupporre dei mercati nazionali o addirittura regionali.
(41)
Saint-Gobain ha presentato osservazioni anche sulla valutazione del numero stimato dei nuovi posti di lavoro che verranno creati grazie agli investimenti. Saint-Gobain sottolinea che lo stabilimento di vetro float progettato avrà sede a Osterweddingen, a 40 km da uno stabilimento di vetro float già esistente gestito dalla Euroglas. Uno dei tre soci di Euroglas è Trösch. Viste le possibili sinergie tra questi due stabilimenti e dato il fatto che il nuovo stabilimento verrà dotato di una tecnologia modernissima, e-glass necessita per il suo stabilimento, a quanto afferma Saint-Gobain, probabilmente di meno di 120 collaboratori (compresi i tirocinanti).
(42)
La seconda parte interessata, [….] (14), ha trasmesso cifre aggiornate sul mercato del vetro float grezzo (a livello comunitario, volume e valore) cui la Commissione ha attinto per adottare la sua decisione del 20 aprile 2004. Si è sostenuto inoltre che la Commissione avrebbe dovuto tenere in considerazione la situazione del mercato tedesco, ed è questo il motivo per cui la seconda parte interessata ha inviato dati su volume e valore del consumo totale di vetro float grezzo in Germania (2001-2004).
(43)
La seconda parte interessata fa inoltre notare che è estremamente difficile ottenere cifre aggiornate su volume e valore del consumo totale del vetro float nell’Unione europea, ma che esse rispecchiano però la tendenza nel settore. Essa sottolinea che la tendenza illustrata dai dati potrebbe corrispondere a quella del mercato del vetro lavorato dato che esso è, senza eccezione, vetro float grezzo e le oscillazioni tra importazioni ed esportazioni di vetro lavorato da e verso la Comunità europea potrebbe essere trascurato.
(44)
La seconda parte interessata esprime anche il proprio parere sulla valutazione del fattore «capitale-lavoro» da parte della Commissione. In primo luogo deduce che la Trösch, attraverso la costruzione di uno stabilimento equivalente a Hombourg in Francia, ha creato 168 nuovi posti di lavoro. In secondo luogo fa notare che la Trösch può fornire alla e-glass orientamenti amministrativi, tecnici, commerciali e altri servizi, sostenere la gestione e offrire misure di formazione e che questo comporterà la creazione, nell’ambito del progetto di e-glass, di un numero di posti di lavoro inferiore a 168.
(45)
La terza parte interessata, l’impresa Pilkington, prende posizione in merito al periodo di riferimento da tenere in considerazione nel calcolo del fattore concorrenziale. A suo avviso, l’indagine della Commissione sta proseguendo su una strada diversa da quella originale. Al contempo la Commissione è però obbligata a tenere in conto i dati disponibili più recenti ed è per questo che è stato scelto il periodo quinquennale che va dal 1999 al 2004.
(46)
Pilkington sottolinea inoltre che il mercato rilevante non è quello del vetro lavorato per il settore automobilistico, ma quello generale. La quota di mercato di gran lunga maggiore spetta alle lastre di vetro isolante. Secondo Pilkington, il mercato rilevante del vetro lavorato (livello 2) non occupa, nella fattispecie, il territorio dell’intera Comunità europea, ma solo quello tedesco (o al massimo il territorio tedesco e le zone direttamente confinanti).
5. OSSERVAZIONI DELLA GERMANIA
(47)
La Germania ha comunicato le proprie osservazioni in merito all’avvio della procedura con lettera datata 7 giugno 2005, protocollata il 9 giugno 2005.
(48)
Per quanto riguarda il periodo rilevante per l’analisi, le autorità tedesche condividono il fatto che la Commissione, nella decisione di avvio del procedimento del 20 aprile 2005, abbia tenuto in considerazione i dati che vanno dal 1997 al 2002 dal momento che si tratta dei dati disponibili più recenti al momento della notifica.
(49)
Le autorità tedesche propongono di operare una distinzione nel mercato di livello 2 tra vetro di sicurezza (ESG e VSG), vetro a pareti multiple e vetro tecnico. Il vetro di sicurezza (ESG e VSG) viene impiegato nell’industria automobilistica e nel settore edile, mentre il vetro a pareti multiple viene usato soprattutto nel settore edile. Dato che tutti e tre i soci di e-glass producono sia vetro di sicurezza (ESG e VSG) che vetro a pareti multiple per il settore edile, questi sono i segmenti di mercato da considerare rilevanti. Le autorità tedesche presentano inoltre informazioni sulla sostituibilità di questi prodotti sul lato dell’offerta.
(50)
Secondo le autorità tedesche, il livello 2 del mercato del vetro di sicurezza (ESG e VSG) e del vetro a pareti multiple si estende all’intero SEE. Esse presentano inoltre informazioni sullo sviluppo positivo di questo mercato negli anni che vanno da 1997 al 2002.
(51)
Con lettera del 22 novembre 2005, protocollata il 25 novembre 2005, le autorità tedesche rendono noto il loro parere sulle reazioni dei concorrenti di e-glass. Sottolineano che il periodo di riferimento deve essere quello dal 1997 al 2002 dal momento che le informazioni da considerare sono esclusivamente quelle disponibili al momento della notifica. Avviando il procedimento di indagine formale, la Commissione ha proseguito un’analisi che era stata iniziata nel dicembre 2003 dopo la notifica.
(52)
Le autorità tedesche hanno fatto pervenire determinate informazioni sullo sviluppo del mercato del vetro float grezzo negli anni 2003 e 2004 dalle quali si evince lo sviluppo positivo di questo mercato. Esse dimostrano inoltre che i maggiori produttori in questo settore progettano un incremento della capacità di produzione e ciò testimonia le buone prospettive sul mercato.
(53)
In riferimento al mercato del vetro lavorato (livello 2), le autorità tedesche sostengono inoltre che esso non deve essere incluso nell’analisi. Sostengono che una percentuale molto elevata del vetro float grezzo viene venduto direttamente sul mercato e che i soci di e-glass lo offriranno a prezzi di mercato. Per questo l’aiuto non avrebbe alcuna incidenza sul mercato di livello 2.
(54)
Per quanto riguarda la definizione del mercato rilevante, le autorità tedesche contestano l’affermazione secondo la quale sarebbe rilevante solo il mercato del vetro a pareti multiple e sottolineano che il mercato rilevante si estende all’intero SEE e dovrebbe comprendere sia il mercato del vetro di sicurezza (ESG e VSG) che quello del vetro a pareti multiple.
(55)
Le autorità tedesche presentano anche informazioni sui costi di trasporto del vetro float grezzo e di quello lavorato. Il vetro float grezzo ha costi di trasporto più elevati di quello lavorato perché quest’ultimo è più costoso. Ciò conforta la definizione di un mercato a livello SEE. Le autorità tedesche avanzano l’ipotesi che le zone di vendita degli impianti di produzione del vetro lavorato si intersechino nel SEE e ciò porta a concludere che il mercato si estende all’intero SEE.
(56)
Le autorità tedesche prendono posizione sull’opinione del concorrente secondo il quale il fattore «capitale-lavoro» deve essere adeguato in quanto Trösch può sfruttare sinergie tra lo stabilimento di e-glass e altri stabilimenti del gruppo presenti nella regione. Nel dettaglio le autorità tedesche spiegano che, dal momento che Trösch è solo uno dei tre soci che compaiono come concorrenti sul mercato del vetro lavorato, non è possibile conseguire tali sinergie. Esse riferiscono inoltre la stima corretta del numero di collaboratori e sottolineano che non è possibile confrontare singoli stabilimenti, cosa che invece fanno i concorrenti, e trarre conclusioni inesatte.
6. VALUTAZIONE DELL’AIUTO
6.1. Osservazioni preliminari
(57)
Il 20 aprile 2004 la Commissione ha concesso l’aiuto a favore di e-glass per un importo pari a quello notificato dalle autorità tedesche il 15 dicembre 2003. Dal momento che le autorità tedesche, dopo l’adozione della decisione, hanno comunicato alla Commissione che certe informazioni contenute nella notifica originaria erano inesatte, e dato che esse erano decisive per la decisione, il 20 aprile 2005 la Commissione ha deciso di avviare un procedimento di indagine formale in merito alla revoca della decisione originale del 20 aprile 2004 e l’adozione di una nuova decisione.
(58)
La decisione del 20 aprile 2004 contiene una valutazione completa della notifica. Questa valutazione è ripresa nella presente decisione, a eccezione delle parti che sono da correggere in base alle informazioni fornite dalle autorità tedesche il 25 ottobre 2004 e che costituivano oggetto della decisione di avviare il procedimento del 20 aprile 2005.
(59)
Le autorità tedesche hanno notificato l’aiuto a favore di e-glass il 15 dicembre 2003 e tale notifica è stata protocollata il 18 dicembre 2003. Secondo il punto 40 della disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti di investimento del 2002 (15) (di seguito «la disciplina del 2002»), i progetti vengono valutati sulla base dei criteri in vigore: «[…] le disposizioni della disciplina si applicano a decorrere dal 1o gennaio 2004. La precedente disciplina multisettoriale sarà applicabile fino al 31 dicembre 2003. Tuttavia, per quanto riguarda gli aiuti notificati alla Commissione prima del 1o gennaio 2004 […] saranno esaminati alla luce dei criteri applicabili al momento della notificazione.» Per questo motivo la valutazione dell’aiuto a favore di e-glass viene fatta in base ai criteri fissati nella disciplina del 1998.
(60)
Per questa valutazione si considerano i fatti, le cifre e le situazioni esistenti al momento della notifica del 15 dicembre 2003.
(61)
La Commissione deve prendere una decisione ex ante basandosi su previsioni e cifre stimate di mercato. Neanche lo Stato membro ha a disposizione, per la decisione sull’aiuto, altre informazioni a eccezione dei fatti, delle cifre e delle situazioni esistenti al momento della notifica. Gli importi degli aiuti non verranno adeguati in seguito anche se le cifre ex post mostreranno, alcuni anni dopo, che ad esempio il mercato è andato sviluppandosi in modo diverso da quanto previsto. Nella fattispecie la Commissione, deve adottare una decisione dopo due anni e mezzo dalla notifica originaria, basando tuttavia la sua valutazione sui fatti e le situazioni esistenti al momento della notifica.
(62)
Il periodo di riferimento della decisione del 20 aprile 2004 sono gli anni compresi tra il 1997 e il 2002. I concorrenti di e-glass hanno affermato che per l’analisi si sarebbe dovuto scegliere un periodo di riferimento più recente. Dato il tempo trascorso tra la notifica originale e la presente decisione, alcune situazioni potevano infatti essersi modificate, il mercato poteva aver subito delle evoluzioni e fatti in ordine al progetto potevano essere valutati diversamente. Tuttavia, per i motivi succitati, nella sua valutazione la Commissione non può tenere in considerazione tali fattori.
6.2. Esistenza di un aiuto ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE
(63)
Per quanto riguarda la misura in questione, si tratta di un aiuto di Stato ovvero concesso mediante risorse statali ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE (sezione 2.4 della presente decisione). L’aiuto conferisce un vantaggio a e-glass in quanto, altrimenti, l’impresa dovrebbe sostenere da sola tutti gli investimenti. Il fatto che notevoli quantità di vetro float vengano consegnate oltre il confine, testimonia di scambi transfrontalieri. I vantaggi finanziari concessi all’impresa in questione potrebbero quindi falsare la concorrenza in maniera tale da incidere sugli scambi tra Stati membri. Conseguentemente, durante la valutazione la Commissione è giunta alla conclusione che la misura notificata rappresenta un aiuto di Stato concesso a e-glass ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.
6.3. Obbligo di notifica
(64)
Dato che si realizzano le condizioni cumulative del punto 2.1, lettera i), della disciplina del 1998, il progetto di aiuto è soggetto a notifica e la sua intensità ammessa deve essere calcolata conformemente alle disposizioni della suddetta disciplina. La Commissione richiama l’attenzione sul fatto che l’aiuto si fonda su tre regimi di aiuti regionali da essa autorizzati. Non si tratta dunque di un cosiddetto aiuto ad hoc ai sensi del punto 2 delle linee di orientamento degli aiuti di stato a finalità regionale (16), di cui deve essere analizzata a parte la compatibilità in linea di principio con il mercato comune. L’obbligo di valutazione della Commissione si limita piuttosto alla compatibilità dell’intensità di aiuto richiesta del 35 % lordo secondo i criteri della disciplina del 1998.
6.4. Valutazione in base alla disciplina del 1998
(65)
L’intensità massima di aiuto autorizzabile, secondo la disciplina del 1998, per il progetto deve essere calcolata sulla base del massimale regionale di aiuti ammissibile che, al momento della notifica dell’aiuto, vale per aiuti regionali nella zona in questione.
(66)
Per Sülzetal-Osterweddingen, sede di e-glass, il tasso massimo di aiuti regionali è del 28 % lordo per le grandi aziende. Se però determinate condizioni si realizzano in termini cumulativi, il tasso può essere aumentato al 35 % lordo. Su richiesta di un Land, con approvazione del comitato dell’azione di interesse comune (Gemeinschaftsaufgabe) denominato «Miglioramento della struttura economica regionale» (di seguito «comitato GA»), in casi eccezionali motivati può essere autorizzato un massimale più elevato per misure particolarmente efficaci dal punto di vista strutturale in favore di luoghi sedi di aziende. Stando alle informazioni fornite dalla Germania, queste condizioni sono realizzate dato che il comitato GA ha accolto la richiesta della Sassonia - Anhalt in data 23 luglio 2003 (17).
(67)
Di conseguenza nel caso presente vale un massimale regionale di aiuti del 35 % lordo. Per calcolare l’intensità degli aiuti massima ammessa per il progetto in questione, tale massimale deve essere corretto, in base alle disposizioni della disciplina del 1998, di diversi valori che risultano dall’applicazione di tre fattori di valutazione, vale a dire il fattore concorrenza (T) riguardante la situazione nel mercato rilevante, il fattore «capitale-lavoro» (I) e il fattore di «impatto regionale» (M).
6.4.1. Il fattore concorrenza
(68)
La concessione di aiuti a imprese in attività con sovraccapacità strutturale rischia di falsare la concorrenza. Ogni incremento della capacità che non venga compensato da una riduzione della capacità in altro punto, acuisce il problema della sovraccapacità strutturale. Per calcolare il fattore concorrenziale è necessario che la Commissione indaghi se il progetto viene portato avanti in un settore economico o in un sottosettore che presentano una sovraccapacità strutturale.
(69)
Secondo il punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato rilevante del prodotto comprende i prodotti del progetto contemplati dall’investimento e i prodotti che possono fungere da sostituti dal punto di vista del consumatore (per le caratteristiche dei prodotti, il loro prezzo e l’uso a cui sono destinati) o del produttore (tenuto conto della flessibilità degli impianti di produzione).
(70)
Il vetro float è la forma di vetro piano di gran lunga più usato. Dal momento che, a causa del suo specifico procedimento produttivo e delle sue caratteristiche, esso non può essere sostituito, né per la domanda né per l’offerta, da altri tipi di vetro piano (p. es. vetro per vetrate, vetro fantasia, vetro per specchi), il mercato del vetro float deve essere considerato un mercato del prodotto rilevante distinto (18). Questo mercato del prodotto si divide a sua volta in due livelli separati tra loro, da una parte la produzione di vetro float grezzo (livello 1) e dall’altra la sua lavorazione (livello 2) (19).
(71)
L’analisi nella decisione della Commissione del 20 aprile 2004 ha condotto a concludere che, in questo caso particolare, si deve valutare solo il mercato del vetro float grezzo (livello 1) (20). A causa delle informazioni inesatte sulla proprietà, non si è potuto continuare a sostenere questa conclusione, e nella definizione del mercato rilevante si è dovuto includere il mercato della lavorazione (livello 2) perché l’aiuto potrebbe falsare la concorrenza anche in questo livello.
(72)
Di seguito verrà dapprima analizzato il mercato del vetro float grezzo (livello 1) e quindi quello della sua lavorazione (livello 2).
(73)
L’analisi del mercato del vetro float grezzo (livello 1), presentata nella decisione originale del 20 aprile 2004, non è stata messa in questione e non costituiva oggetto della decisione di avvio del procedimento del 20 aprile 2005. Di seguito verrà quindi riportata l’analisi realizzata e presentata nella decisione del 20 aprile 2004.
(74)
Ai sensi del punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato geografico rilevante è costituito normalmente dal SEE o una sua parte significativa purché le condizioni della concorrenza si possano essere sufficientemente distinguere da quelle di altre zone del SEE. Eventualmente il mercato rilevante può essere mondiale.
(75)
A causa dei costi relativamente elevati per il trasporto del vetro float grezzo (21), gli sbocchi dei singoli impianti di produzione non si estendono oltre il territorio del SEE. Le zone di distribuzione definiscono al contrario cerchi concentrici intorno alla relativa sede produttiva il cui raggio è determinato dalla via di trasporto economicamente ancora sostenibile che, di solito, è pari a 500-1 000 km per il trasporto prevalentemente usato, che è quello su strada. Dato che però gli impianti di produzione, che nel frattempo sono più di 50, dei produttori europei sono distribuiti sull’intero SEE e che quindi i loro sbocchi si intersecano, assieme essi coprono l’intero territorio del SEE.
(76)
Al fine di stabilire se, a causa di tale sovrapposizione geografica dei singoli mercati, sono presenti anche condizioni di concorrenza simili nelle diverse zone del SEE, la Commissione ha cercato di capire se esistono mercati distinti in cui possono svilupparsi prezzi speciali indipendenti dagli altri sbocchi di mercato, o se lo sviluppo dei prezzi nel SEE è soggetto invece a un campione unitario. A tale scopo la Commissione ha confrontato, basandosi sulle statistiche Eurostat, lo sviluppo dei prezzi per tonnellata negli Stati membri più importanti nel settore della produzione del vetro float, vale a dire Francia, Germania, Italia, Gran Bretagna e Spagna per gli anni che vanno dal 1997 al 2002, e del Belgio, per mancanza di dati, per gli anni compresi tra il 1999 e il 2002. I dati dimostrano che l’andamento del valore quota del vetro float grezzo nei singoli Stati membri per gli anni dal 1997 al 2002 presenta una intensa correlazione. Da tale andamento parallelo si deduce che gli acquirenti hanno sufficienti possibilità di rivolgersi a produttori in altri Stati membri, e questo testimonia chiaramente un mercato geografico unitario.
(77)
Conclusione: la Commissione constata che il mercato geografico del vetro float grezzo comprende l’intero territorio del SEE (22).
(78)
Il livello più basso della classificazione NACE, che corrisponde alla produzione di vetro float grezzo, è la classe NACE 26.11 «Fabbricazione di vetro piano». La produzione di vetro float grezzo ammonta a più dell’80 % dell’intera produzione di vetro piano nel SEE e può quindi essere considerato rappresentativo della classe NACE 26.11. Nel settore del vetro piano la capacità viene però misurata sulla base delle capacità utili (vendibili) (23). Questo metodo di misurazione non è confrontabile con la misurazione della capacità nell’intera industria della lavorazione.
(79)
La Commissione ritiene quindi che la situazione della capacità nel mercato del vetro float grezzo non può essere impiegata nella valutazione del fattore concorrenza (24).
(80)
In mancanza di dati sufficienti per stimare il tasso di sfruttamento della capacità, la Commissione, in conformità del punto 3.4 della disciplina del 1998, si basa sui dati del consumo apparente al fine di accertare se l’investimento viene fatto su un mercato in declino. Un mercato del prodotto è in declino quando il tasso medio di crescita annuo del consumo apparente del prodotto in questione è inferiore, negli ultimi cinque anni, di più del 10 % della media annuale dell’intera industria manifatturiera nel SEE, a meno che il tasso di crescita relativo della domanda del prodotto non mostri una netta tendenza al rialzo. Un mercato si considera in assoluto declino quando il tasso medio di crescita annuo del consumo apparente è stato negativo negli ultimi cinque anni.
(81)
Per il consumo apparente del vetro float grezzo per gli anni 1997-2002, la Commissione ha a disposizione i seguenti dati:
Mercato del vetro float grezzo nell’UE
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Tasso medio di crescita annuo
Consumo totale (in milioni di tonnellate) nella Comunità (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Prezzo medio per tonnellata (in EUR) nell’UE (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Valore del consumo totale (in milioni di EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Per gli anni dal 1997 al 2002 il tasso medio di crescita annuo dell’intera industria manifatturiera ammontava nel SEE al 4,8 %. La soglia minima sotto la quale, secondo il punto 7.8 della disciplina del 1998, un mercato è in declino è il 4,4 %. Il mercato europeo del vetro float grezzo ha raggiunto, nello stesso periodo, un tasso di crescita annuo del 5,28 %, che è chiaramente superiore alla media SEE (27). Sulla base di questi dati Eurostat/COMEXT sul commercio intracomunitario, la Commissione ha inoltre accertato che lo sviluppo del valore del consumo apparente del vetro nei singoli Stati membri dell’UE confermava tale risultato.
(83)
Lo sviluppo positivo del mercato del vetro float grezzo si rispecchia nel comportamento dei produttori; infatti nel mercato europeo, che è limitato a pochi grandi produttori (28), negli ultimi anni si è investito in nuovi impianti di produzione in Francia (2001 - Pilkington/Interpane), in Belgio (2001 - Glaverbel/Scheuten) e in Italia (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Conclusione: la Commissione giunge alla conclusione che, per quanto riguarda il mercato del vetro float grezzo, non si tratta di un mercato in declino e che il fattore concorrenza, ai sensi del punto 3.10.1, lettera iv), della disciplina del 1998, deve essere stimato all’1,0.
(85)
Ai sensi del punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato rilevante comprende i prodotti contemplati dal progetto di investimento e all’occorrenza i prodotti che possono fungere da sostituti dal punto di vista del consumatore (per le caratteristiche dei prodotti, il loro prezzo e l’uso a cui sono destinati) o del produttore (tenuto conto della flessibilità degli impianti di produzione).
(86)
Nella fattispecie il mercato del vetro lavorato (livello 2) deve tuttavia essere ulteriormente suddiviso per identificare i prodotti in questione e definire il mercato rilevante. Chiaramente si possono distinguere due categorie generali che non sono intercambiabili né dal punto di vista del consumatore né da quello del produttore: vetro per il settore automobilistico e per quello edile (30). Questi due prodotti formano due mercati distinti dato che la tecnologia di produzione del vetro, la base di clientela e il modo di immissione sul mercato si differenziano totalmente tra loro. Il mercato del vetro da costruzione può essere suddiviso a sua volta nei seguenti mercati: i) vetro a pareti multiple (lastre thermopan), ii) vetro temprato (ESG - vetro di sicurezza), iii) vetro stratificato (VSG - vetro di sicurezza) e iv) vetro argentato (specchi).
(87)
Vetro di sicurezza (ESG e VSG) e vetro a pareti multiple sono intercambiabili dal punto di vista dei produttori dato che questi possono riconvertire velocemente la produzione senza costi aggiuntivi degni di nota. Stando a quanto affermano le autorità tedesche, dal 70 % all’80 % circa del vetro lavorato per il settore edile viene fabbricato da produttori che offrono contemporaneamente vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple. Va ricordato inoltre che il vetro di sicurezza può essere venduto sia come prodotto finito che come base per la produzione di vetro a pareti multiple. Vendita e distribuzione di vetro di sicurezza e a pareti multiple per il settore edile avvengono spesso contemporaneamente.
(88)
Sarebbe quindi errato ritenere che il mercato rilevante del prodotto debba essere limitato esclusivamente alle lastre thermopan, come invece concluso nelle osservazioni presentate dai concorrenti.
(89)
La Commissione sottolinea che tutti e tre i soci di e-glass producono vetro di sicurezza (VSG e ESG) e vetro a pareti multiple per il settore edile, ma non vetro tecnico o per il settore auto.
(90)
Conclusione: la Commissione conclude che, per quanto riguarda il mercato rilevante del prodotto, si tratta di un segmento del mercato di livello 2, precisamente del mercato del vetro di sicurezza (VSG e ESG) e del vetro a pareti multiple per l’industria edile con codici PRODCOM 26121230 (vetri temprati di sicurezza, a.n.g.), 26121270 (vetri formati da fogli aderenti tra loro, a.n.g.) e 26121330 (vetri isolanti a pareti multiple).
(91)
A norma del punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato geografico rilevante è costituito normalmente dal SEE o, in alternativa, da una qualsiasi parte significativa dello stesso purché le condizioni di concorrenza esistenti si possano sufficientemente distinguere da quelle di altre zone del SEE. Eventualmente il mercato rilevante può essere mondiale.
(92)
A quanto affermato dalle autorità tedesche, come nel caso del mercato del vetro float grezzo (livello 1) si deve presupporre che il mercato del vetro float lavorato (livello 2) si estenda all’intero territorio del SEE.
(93)
Concorrenti di e-glass sottolineano nelle loro osservazioni che il vetro lavorato (livello 2) è limitato a mercati nazionali o addirittura regionali dato che gli elevati costi di trasporto renderebbero impossibile una loro distribuzione più ampia.
(94)
A quanto si deduce dai mezzi di prova presentati dalle autorità tedesche, la base della clientela dei soci di e-glass nel mercato rilevante, definito ai punti da 85 a 90, è maggiore di quella nazionale o regionale e copre diverse aree del SEE (31).
(95)
Intorno alle sedi di produzione gli sbocchi vanno a costituire dei cerchi concentrici e, nonostante i costi di trasporto relativamente elevati, il vetro lavorato viene fornito su grandi distanze (32). Questi cerchi concentrici si sovrappongono e si estendono sull’intero SEE. Nel territorio del SEE non esistono inoltre diverse norme tecniche o barriere giuridiche per il vetro lavorato (livello 2), e viene importato circa il 20 % della produzione tedesca.
(96)
Come in altre precedenti decisioni in materia di controllo delle concentrazioni e degli aiuti di Stato, la Commissione parte dal presupposto che il mercato del vetro lavorato (livello 2) deve essere considerato, analogamente al mercato del vetro float grezzo (livello 1), un mercato a livello del SEE.
(97)
Nel caso Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 del 17 agosto 2000, la Commissione ha concluso che il mercato del VSG e del vetro rivestito, incluso il vetro isolante, si estende all’intero SEE.
(98)
Al punto 16 della decisione nel procedimento di controllo delle concentrazioni IV/M/1230 Glaverbel/PPG si sottolinea che «In riferimento al mercato generale, nel caso Pilkington-Techint/SIV la Commissione ha lasciato in sospeso la definizione precisa del mercato geografico. La Commissione ha sottolineato che il trasporto in particolare di vetro argentato e vetro stratificato è stato effettuato dai grandi produttori su grandi distanze. Per questo, secondo le parti, è assolutamente giustificabile affermare che anche questi mercati sono estesi al territorio dell’Unione europea. Le parti sottolineano che tale conclusione vale anche per il vetro temprato e le lastre thermopan dal momento che tutti i maggiori produttori operano almeno nell’ambito dell’UE e le condizioni di mercato nei diversi Stati membri sono abbastanza omogenee. I risultati a cui è giunta la Commissione durante la sua verifica della questione hanno confermato che i mercati del vetro argentato (specchi) e del vetro stratificato si estendono all’intero territorio UE. I risultati non sono così chiari per gli altri mercati del prodotto nel segmento del commercio in generale.»
(99)
Una definizione nazionale del mercato geografico per il livello 2, come proposto da Pilkington nelle proprie osservazioni, contrasterebbe perciò con la dichiarazione che l’impresa ha reso nell’ambito dell’indagine nel procedimento di controllo delle concentrazioni.
(100)
Conclusione: la Commissione è giunta alla conclusione che il mercato geografico del vetro lavorato (livello 2) in forma di vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple per il settore edile si estende sull’intero SEE. La Commissione ritiene che non vi sia alcun motivo per definire il mercato del vetro lavorato con limiti geografici diversi da quello del vetro float grezzo.
(101)
La Commissione fa notare che non esistono dati sullo sfruttamento della capacità nel mercato di livello 2. Le informazioni necessarie sul volume produttivo (annuo) e la capacità massima di produzione (annua) nel SEE degli stabilimenti che si occupano della trasformazione del vetro float grezzo in vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple per l’industria edile non sono a disposizione di Eurostat, di istituti di ricerca né di associazioni di settore.
(102)
Secondo la Commissione, per il calcolo del fattore concorrenza non si possono quindi considerare le situazioni della capacità produttiva di vetro lavorato in forma di vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple per l’industria edile.
(103)
Come già ricordato al punto 80, la Commissione, in mancanza di dati sufficienti per la valutazione sul tasso di sfruttamento della capacità in conformità del punto 3.4 della disciplina del 1998, si basa sui dati del consumo apparente al fine di accertare se l’investimento viene fatto su un mercato in declino. Secondo il punto 7.8 della disciplina 1998, un mercato del prodotto è in declino quando il tasso medio di crescita annuo del consumo apparente del prodotto in questione è inferiore, negli ultimi cinque anni, di più del 10 % della media annuale dell’intero settore manifatturiero nel SEE, a meno che il tasso di crescita relativo della domanda del prodotto non mostri una netta tendenza al rialzo. Un mercato si considera in assoluto declino quando l’indice medio di crescita annuo del consumo apparente è stato negativo negli ultimi cinque anni.
(104)
Sul valore del consumo apparente del vetro float grezzo per il periodo di riferimento dal 1997 al 2002, alla Commissione sono stati forniti i seguenti dati (fonte: COMEXT/Eurostat):
Mercato del vetro float lavorato (livello 2) in EUR
PRODCOM
1997
2002
Tasso medio di crescita annuo (1997-2002)
26121230 (vetro di sicurezza temprato, n.c.a.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (vetri formati da fogli aderenti tra loro, n.c.a.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (vetri isolanti a pareti multiple)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
La Germania ha inviato dei dati sui volumi dell’associazione industriale CPIV (34), che nel mercato del vetro di sicurezza (ESG e VSG) e del vetro a pareti multiple nel periodo di riferimento dal 1997 al 2002 segnalano un tasso di crescita del 5,54 %. Basandosi sulle informazioni sui prezzi disponibili, tali dati sono stati riconvertiti dal destinatario da stime in fatturati. Il tasso di crescita media annuo calcolato ammonta al 7,6 % per il periodo di riferimento dal 1997 al 2002. Tale dato coincide con i dati COMEXT/Eurostat disponibili.
(106)
Il tasso di crescita medio annuo del consumo apparente di tutti i prodotti rilevanti (vetro di sicurezza in forma di VSG e ESG nonché vetro a pareti multiple) sia di ogni singolo paese che di tutti i paesi riuniti (vedi tabella precedente) supera (35) il tasso di crescita medio annuo dell’intera industria manifatturiera nel SEE dello stesso periodo che era pari a 4,8 %.
(107)
Conclusione: la Commissione giunge perciò alla conclusione che, per quanto riguarda il mercato del vetro lavorato nel senso della precedente definizione, non si tratta di un mercato in declino, e che il fattore concorrenza ai sensi del punto 3.10.1, lettera iv), della disciplina del 1998 deve essere considerato pari a 1,0.
(108)
La valutazione del mercato della lavorazione (livello 2) e l’analisi del mercato del vetro float grezzo (livello 1) concorrono a dimostrare che questi mercati si sono sviluppati nella stessa direzione nel periodo di riferimento dal 1997 al 2002 con un tasso di crescita superiore a quello medio dell’industria manifatturiera. La Commissione sottolinea che il fattore concorrenza è da considerare, per entrambi i mercati (livello 1 e livello 2), 1,0 e ciò significa che anche il fattore concorrenza è uguale a 1,0 per l’intero progetto (36).
6.4.2. Fattore «capitale-lavoro»
(109)
L’analisi relativa al fattore «capitale-lavoro», esposta nella decisione originale del 20 aprile 2004, non è stata messa in questione e non costituiva oggetto della decisione di avvio del procedimento del 20 aprile 2005. Di seguito verrà perciò descritta la valutazione eseguita e presentata nella decisione del 20 aprile 2004.
(110)
Secondo la disciplina del 1998, con il fattore «capitale-lavoro» si tenta di adeguare l’intensità massima ammissibile degli aiuti a progetti che contribuiscono, effettivamente e più efficacemente, a ridurre la disoccupazione attraverso la creazione di un numero relativamente elevato di nuovi posti di lavoro o il mantenimento dei posti preesistenti.
(111)
In base ai dati forniti dalle autorità tedesche, il progetto contribuirà a creare 186 posti di lavoro fissi che si possono distribuire nel modo seguente:
Attività aziendali
Posti di lavoro diretti
Amministrazione
3
Vendita
4
Produzione - gestione
8
Produzione - frammenti di vetro/miscela
11
Produzione - zona hot end
27
Produzione - bagno/camera di raffreddamento/cold end
31
Produzione - reparto adibito al taglio delle lastre
1
Produzione - magazzino/spedizione
44
Produzione - qualità/laboratorio
9
Servizi tecnici
38
Posti di formazione
10
Totale
186
(112)
Tali stime si basano su un confronto con un altro impianto già esistente da sei anni in Sassonia - Anhalt al momento della notifica, nel cui settore di produzione del vetro float sono occupate 187 persone (esclusi gli apprendisti) con una produzione di [...] tonnellate lorde al giorno. Con una produzione di [...] tonnellate lorde al giorno, e-glass disporrà di un numero leggermente minore di posti di lavoro dato che essa esternalizza determinati settori (protezione d’opera) e fa inoltre ricorso a tecnologie modernissime. La Commissione ritiene che questi dati siano plausibili.
(113)
Costi di investimento ammissibili pari a 121 milioni di EUR e la creazione di 186 posti di lavoro corrispondono a un valore di 650 538 EUR per posto di lavoro. Ai sensi del punto 3.10.2 della disciplina del 1998, il fattore «capitale-lavoro» deve quindi essere fissato allo 0,8.
6.4.3. Fattore «impatto regionale»
(114)
L’analisi relativa al fattore «impatto regionale», esposta nella decisione originale del 20 aprile 2004, non è stata messa in questione e non costituiva oggetto della decisione di avvio di procedura del 20 aprile 2005. Di seguito verrà perciò descritta la valutazione eseguita e presentata nella decisione del 20 aprile 2004.
(115)
Il fattore «impatto regionale» tiene conto degli effetti benefici di un nuovo investimento sull’economia delle regioni assistite. La creazione di posti di lavoro può, secondo la Commissione, essere considerato un indicatore del contributo di un progetto di investimento allo sviluppo regionale. Investimenti a forte intensità di capitale possono contribuire indirettamente alla creazione di posti di lavoro nella regione assistita o in una regione confinante e con ciò si deve intendere quei posti di lavoro che sorgono indirettamente grazie al progetto o a fornitori e acquirenti diretti.
(116)
Il progetto contribuirà indirettamente alla creazione di nuovi posti di lavoro nei seguenti settori:
Attività aziendale
Posti di lavoro ipotetici
Intenzioni (37)
Posti di lavoro riconoscibili
Estrazione di materie prime - soda
24
24
24
Estrazione di materie prime - sabbia
10
8
8
Estrazione di materie prime - dolomite
2
2
2
Estrazione di materie prime - calce
2
2
2
Estrazione di materie prime - frammenti di vetro
20
15
15
Trasporto materie prime - sabbia, calce e soda
29
29
29
Trasporto materie prime - residuo
8
8
8
Trasporto vetro float
81
81
81
Lavorazione (piccole imprese)
30
6
6
Gestione e manutenzione degli impianti - azoto, idrogeno
5
-
5
Gestione e manutenzione degli impianti - elettricità, metano (municipalizzate)
3
-
3
Smaltimento
12
12
12
Produttori imballaggi
28
28
28
Servizio assistenza, ricambi, manutenzione, riparazione (macchine, impianti di produzione, gru, pompe, riscaldamento, ventilazione, sanitari, elettronica, tecnica climatizzazione, basi per trasporto, veicoli)
60
60
60
Lavori permanenti di dipintura
1
-
1
Manutenzione/servizio assistenza informatica, tecnica della comunicazione e degli apparecchi televisivi per l’industria
8
8
8
Servizi di pulizia
5
-
5
Pulizia/manutenzione degli impianti esterni, servizio invernale
6
5
5
Servizio di sorveglianza/sicurezza
12
7
7
Mensa
2
2
2
Fornitori di pezzi di ricambio e di pezzi soggetti a usura
10
-
0
Totale
358
297
311
(117)
Per i settori per i quali sono pervenute le dichiarazioni d’intenti delle ditte contattate, la Commissione riconosce le cifre citati nelle dichiarazioni stesse (297 posti di lavoro totali).
(118)
Per gli altri 24 posti di lavoro non esistono dichiarazioni d’intenti. Tuttavia le dichiarazioni e i numeri forniti dalla Germania appaiono assolutamente convincenti. Esistono dei dubbi solo riguardo al settore «Fornitori di pezzi di ricambio e di pezzi soggetti a usura»: i 10 posti di lavoro dichiarati sembrano alla Commissione esagerati perché la fornitura di ricambi è già compresa, per la maggior parte, nei 60 posti di lavoro citati nel settore «Servizio assistenza, ricambi, manutenzione, riparazione…». La Commissione considera perciò solo 14 dei 24 posti di lavoro totali non documentati nelle dichiarazioni d’intenti e ciò conduce a un numero totale di 311 posti indiretti riconoscibili.
(119)
Considerando quanto sopra esposto, la Commissione conclude che, in confronto ai 186 posti di lavoro creati direttamente, esiste un forte aumento di posti creati indirettamente (più del 100 %). Ai sensi del punto 3.10.3, lettera i), della disciplina del 1998, il fattore «impatto regionale» è quindi pari a 1,5.
6.4.4. Intensità massima ammissibile degli aiuti
(120)
Considerate le suesposte argomentazioni e sulla base dei dati trasmessi dalle autorità tedesche, la formula della disciplina del 1998 per il calcolo dell’intensità massima di aiuti per questo progetto è: 35 % lordo × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % lordo, limitata dal massimale di intensità regionale del 35 % lordo.
(121)
L’intensità del 35 % lordo dei costi di investimento finanziabili, che la Germania vuole concedere a e-glass, è dunque compatibile con l’intensità massima di aiuti ammissibile calcolata a norma della disciplina del 1998.
7. CONCLUSIONE
(122)
La Commissione stabilisce che l’intensità degli aiuti notificati del 35 % lordo che la Germania ha intenzione di concedere a e-glass AG realizza i presupposti per essere considerata compatibile con la disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti d’investimento del 1998,
HA ADOTTATO LA SEGUENTE DECISIONE:
Articolo 1
La decisione adottata il 20 aprile 2004 nel caso N 611/03 è revocata.
Articolo 2
L’aiuto di Stato del 35 % lordo dei costi finanziabili in favore di e-glass, che la Germania ha notificato alla Commissione il 15 dicembre 2003, è compatibile, ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE, con il mercato comune.
Articolo 3
La Repubblica federale di Germania è destinataria della presente decisione.
Bruxelles, il 20 dicembre 2006.