РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1242/2010 НА СЪВЕТА
от 20 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки, които понастоящем са в сила
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване (наричано по-нататък „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1312/98 от 24 юни 1998 г. (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита (наричани по-нататък „първоначалните мерки“) върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия. Нивото на митото, наложено върху вноса на един производител износител от Индия, беше 53 %, а за останалия внос с произход от Индия (наричана по-нататък „разглежданата държава“) - 82 %.
(2)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-нататък „предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие“), Съветът запази тези мерки с Регламент (ЕО) № 1736/2004 от 4 октомври 2004 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия (3).
2. Искане за преразглеждане
(3)
На 4 май 2009 г. бе подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент от Комитета за връзка на европейските производители на канапи, въжета и мрежи („Eurocord“) (наричан по-нататък „заявителят“) от името на производители, които съставляват основен дял, в конкретния случай - повече от 50 %, от производство на въжета от синтетични влакна в Съюза.
(4)
Основание за искането е фактът, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 7 октомври 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-нататък „известие за започване на процедура“), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Разследван период
(6)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
3.2. Страни, засегнати от настоящото разследване
(7)
Комисията официално уведоми за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие известните производители от Съюза, износителите и производителите износители в разглежданата държава, представителите на разглежданата държава, вносителите, както и сдружение на потребителите, за които бе известно, че са засегнати.
(8)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
4. Представителна извадка
(9)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза и производители износители от Индия беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се разгледа въпроса дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на процедура информация.
(10)
Общо пет производители от Индия, двама от които бяха част от една и съща група, се представиха, предоставиха поисканата информация в посочения срок и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Четири от тези пет дружества са произвеждали и изнасяли разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Петото дружество не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Всички пет дружества бяха счетени за оказващи съдействие дружества и бяха взети предвид при подбора на представителната извадка. Нивото на съдействие на Индия, т.е. процентът на износа за Съюза от оказалите съдействие индийски производители на базата на целия индийски износ за Съюза, не можа да бъде изчислено, тъй като общият износ за Съюза по време на РПП, докладван от петте оказали съдействие дружества, бе значително по-висок от обема, регистриран от Евростат за целия износ от Индия, поради причините, изложени по-подробно в съображения 21-23.
(11)
Представителната извадка бе подбрана със съгласието на индийските власти и включваше четирите дружества, съобщили, че са извършвали продажби за износ за Съюза. Две от четирите дружества, включени в представителната извадка, бяха свързани. Припомня се, че по време на първоначалното разследване само един производител износител е оказал съдействие и в момента за него се прилага индивидуално антидъмпингово мито. Припомня се също така, че по време на предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие нито един производител износител от Индия не оказа съдействие, поради което констатациите се основаваха на наличните факти в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 1 от основния регламент.
(12)
18 производители от Съюза (всички 15 жалбоподатели и още трима производители, които заедно представляваха 78 % от общото производство на Съюза), предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от петима производители от Съюза, които представляват приблизително 40 % от промишлеността на Съюза, както е определено в съображение 41, и около половината от продажбите, реализирани от всички оказали съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза. Представителната извадка бе подбрана въз основа на най-големия представителен обем на продажбите и на географското покритие на производителите в рамките на Съюза, които могат да бъдат разследвани по приемлив начин в рамките на наличното време. Един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции. Въпреки това данните за останалите четирима включени в представителната извадка производители от Съюза, използвани за анализа на тези тенденции, запазиха своя представителен характер.
(13)
Комисията изпрати въпросници до петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, както и до четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители.
(14)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички пет включени в представителната извадка производители от Съюза. От четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители един престана да оказва съдействие, а другите трима (двама, от които са свързани), отговориха на въпросника в посочения срок. Поради тази причина в крайна сметка представителната извадка от индийски производители износители включваше тези три индийски дружества, отговорили на въпросника.
5. Проверка на получената информация
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на риска от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
5.1. Производители износители от Индия
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Производители от Съюза
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт е същият, както при първоначалното разследване, и се определя по следния начин: канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m). Понастоящем той е класиран в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19. Разглежданият продукт се използва за широк набор от мореплавателни и промишлени приложения, по-специално в корабоплаването (особено в съоръжения за акостиране) и риболовната промишленост.
(17)
Една от заинтересованите страни заяви, че въжетата за акостиране, посочени по-горе, не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт, тъй като, поради прикрепените към тези въжета снадки, тези продукти следва да се считат за „артикули от въжета“, които са класирани в друг код по КН (вж. също и съображение 23). Следва обаче да се отбележи, че посочването на въжетата за акостиране е направено само в контекста на приложенията на различните видове на разглеждания продукт, които в своята цялост са определени като въжета от синтетични влакна, както е посочено в съображение 16.
2. Сходен продукт
(18)
Както бе установено по време на първоначалното разследване и потвърдено по време на настоящото разследване, разглежданият продукт и въжетата от синтетични влакна, произвеждани и продавани от индийски производители износители на техния вътрешен пазар, и въжетата, произвеждани и продавани от производителите от Съюза на пазара на Съюза, са идентични във всяко едно отношение и имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Затова те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(19)
Една заинтересована страна заяви, че произвежданият от промишлеността на Съюза продукт не е съпоставим с разглеждания продукт, тъй като производителите от Съюза са започнали да използват нов вид суровина, наречена Dyneema, която е много по-скъпа от други суровини, тъй като изработените от нея продукти са много по-устойчиви. Действително, включените в представителната извадка индийски производители не използват този вид суровина. Въпреки това на първо място следва да бъде посочено, че въпросните продукти представляват само малка част от продуктите, продавани от производителите от Съюза. Действително, независимо от факта, че този вид влакна се използва във все по-голяма степен от някои производители от Съюза, въжетата Dyneema представляват само много малка част от производството на Съюза. Поради това, въпреки че значителната разлика в разходите за суровини (тези влакна могат да са около 25-30 пъти по-скъпи) може да окаже някакво въздействие, по-специално върху показателя за вреда, що се отнася до средните продажни цени на промишлеността на Съюза, въздействието на въжетата Dyneema върху цялостната оценка остава ограничено, поради голямото количество „стандартни“ въжета, произвеждани в Съюза. На второ място, всички изчисления, направени по време на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, са основани на съпоставянето на съответните видове на продукта, при което се вземат предвид разликите в суровините. Поради това изчисленията не могат да бъдат изкривени от разлика в продуктовата гама. Във всеки случай продуктът, за който са използвани суровини като Dyneema, продължава да има същите основни физически и химически характеристики като разглеждания продукт. Поради това твърдението бе отхвърлено.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу Индия.
1. Обем на вноса
(21)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия е бил незначителен по време на разглеждания период. По време на РПП обемът на вноса от Индия е бил 31 t, т.е. по-малко от 0,1 % от потреблението на Съюза по време на РПП:
(в тонове)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Индия
3
4
19
31
Внос на разглеждания продукт от Индия; източник - Comext
(22)
Съгласно проверени данни обаче трите дружества, включени в представителната извадка, са изпратили по време на РПП значително по-големи количества от разглеждания продукт в Съюза, отколкото докладвания на Евростат обем. В тази връзка се припомня, че по време на първоначалното разследване вносителите предоставиха информация, от която е станало видно, че известни количества от разглеждания продукт, закупени от Индия, не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза, а са били съхранявани в митнически складове и продадени на презокеански кораби или платформи в открито море. Един от производителите жалбоподатели отново изтъкна този аргумент по време на настоящото разследване. Поради липса на съдействие по време на разследването от страна на пристанищните посредници, това твърдение не можа да бъде потвърдено. От списъка с клиенти, представен от включените в представителната извадка производители износители, обаче беше видно, че повечето от клиентите са били корабоплавателни и крайбрежни доставчици на пристанища в Съюза. Въз основа на изложеното по-горе става ясно, че разликите между статистическите данни и докладваните цифри се дължат на такива продажби.
(23)
Следва да се отбележи също така, че искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е включвало твърдения за наличие на практики на заобикаляне. В тази връзка се посочва, че заявителят е изтъкнал, че определени количества въжета от синтетични влакна от Индия са влезли на територията на Съюза по позиция по КН 5609 (Артикули от […] канапи, въжета или дебели въжета), по отношение на която не се прилагат мерки. В настоящото разследване обаче няма информация, която подкрепя това становище.
(24)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по време на РПП 31 тона от разглеждания продукт действително са били внесени от Индия на митническата територия на Съюза. Що се отнася до проверените продажби за износ за пристанищата на Съюза, които не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза от тримата включени в представителната извадка индийски производители, тези продажби се разглеждат като част от индийския внос за трети държави.
(25)
Поради липсата на значителен обем на вноса от Индия в Съюза, той не основание за провеждането на представителен анализ на вероятността от продължаване на дъмпинга или вредата. Всъщност поради така ограничения действителен обем на вноса, не може да се заключи, че по време на РПП е съществувал причиняващ вреда дъмпинг от Индия. Поради това анализът се насочи към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
2. Вероятно развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
2.1. Производствен капацитет
(26)
Проверено бе дали в разглежданата държава няма неизползван производствен капацитет, което би създало условие за подновяване на дъмпинговия износ при отмяна на мерките.
(27)
Установено бе, че производственият капацитет на тримата включени в представителната извадка производители износители рязко е нараснал в периода между 2007 г. и РПП, докато в същото време използването на капацитета е намаляло. Свободният капацитет на трите дружества е бил около 75 % от потреблението в Съюза през РПП. Това се знак за вероятно увеличение на обема на износа за Съюза, ако бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(28)
Що се отнася до останалите производители на въжета от синтетични влакна в Индия, известно е, че Garware, дружеството, което престана да оказва съдействие след етапа на подбор на представителната извадка, е важен производител и, според информация от неговия официален уебсайт, разполага със значителен производствен капацитет. Освен това в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие се посочват още четирима големи индийски производители. Съществуват и няколко малки и средни индийски производители, които са извършвали продажби основно на вътрешния пазар. Тъй като тези индийски производители не оказаха съдействие, техният производствен капацитет не е известен, но може да се предположи, че тенденцията при оказалите съдействие дружества е съпоставима и че тези производители имат още повече свободен капацитет.
(29)
След разгласяване на констатациите, всички включени в представителната извадка индийски производители оспориха данните относно техния съвкупен свободен капацитет. Всички тези данни обаче бяха съобщени от самите дружества и бяха проверени посредством проверки на място за всяко едно от тях. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
2.2. Обем на продажбите на пристанища на Съюза и на други пазари за износ
(30)
Обемът на продажбите за износ на тримата включени в представителната извадка производители износители за други трети държави, в това число и продажбите в пристанища на Съюза, които не влизат на митническата територия на Съюза, е значителен и се е увеличил с близо 80 % по време на разглеждания период, което е представлявало почти половината от общия обем на продажбите на производителите износители по време на РПП.
(31)
Действителният внос в Съюза на практика е бил преустановен след налагането на първоначалните мерки. Трябва обаче да се отбележи, че обемът на продажбите за износ на включените в представителната извадка производители на пристанища на Съюза значително е нараснал по време на разглеждания период от 61 на 785 тона. Предвид това, че действителните продажби за внос в Съюза са направени отчасти през същите търговски канали като продуктите, продавани на пристанища на Съюза, това засилено присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза може да означава, че при отсъствие на мерки, включените в представителната извадка индийски производители - а може би и някои други, биха започнали да продават значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза за кратък период от време.
(32)
С оглед на изложената по-горе експортна ориентация на индийските производители, както и тяхното нарастващо присъствие в пристанищата на Съюза, може да се заключи, че е твърде вероятно обемът на индийския износ за Съюза да нарасне значително, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
(33)
След разгласяване на констатациите от преразглеждането, един индийски производител изтъкна, че индийският износ е добре разпределен между пазари с потенциал за растеж в четирите краища на света, което не би довело до подновяване на износа за Съюза в големи количества при отсъствието на мерки. Приема се, че някои индийски производители може да са разпределили продажбите си за износ към различни пазари, но това не е достатъчно да промени заключенията, направени на базата на представените по-горе констатации.
2.3. Връзка между експортните цени за трети държави и нормалната стойност
(34)
Направено бе индикативно изчисляване на дъмпинга въз основа на проверените продажби на пристанища на Съюза на тримата включени в представителната извадка производители износители, които въпреки че се разглеждат като част от продажбите за износ за други трети държави, са много показателни за потенциалните цени на индийските въжета от синтетични влакна при липса на мита. Нормалната стойност бе основана на цените на вътрешния индийския пазар. На базата на тези цифри бе установен дъмпинг за двама от тримата включени в представителната извадка индийски производители. Дъмпинговите маржове бяха установени на стойност от около 10 %, което може да се счита за доста висок процент, въпреки че е доста под процента на дъмпинговите маржове, установени по време на първоначалното разследване.
(35)
Сравнение на цените, наложени от тримата включени в представителната извадка производители износители на пазари на други трети държави (с изключение на продажбите на пристанища на Съюза), с цените им на вътрешния пазар, показа сходен резултат, макар че установените по този начин дъмпингови маржове бяха по-ниски.
(36)
След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че не е установен дъмпинг по отношение на индийския внос в Съюза. Действителен внос обаче не е бил регистриран. Освен това бе установен дъмпинг както за продажбите в пристанища на Съюза, така и за продажбите на други трети държави. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(37)
Друга заинтересована страна заяви, че дъмпинговите маржове, установени с настоящото преразглеждане, не могат да се считат за значителни, когато се сравняват със съществуващите равнища на митата, поради съществената разлика в разходите за работна ръка между Съюза и Азия. Следва обаче да се отбележи, че разходите за работна ръка в Съюза не се вземат предвид при изчислението на дъмпинговите маржове.
3. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Въз основа на направения по-горе анализ се стига до заключението, че производителите износители имат голям производствен потенциал за подновяване на износа за Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече. По отношение на цените бе установено, че двама включени в представителната извадка производители са извършвали продажби в други трети държави на дъмпингови цени. Наред с това, освен дружеството Garware, което престана да сътрудничи, има още петима големи производители износители, изброени в жалбата, за които въз основа на наличната информация може да се предполага, че следват тенденцията на дружествата, за които е установено, че извършват продажби на дъмпингови цени е други трети държави.
(39)
Данните, че индийските производители износители продължават да имат стратегически интерес на пазара на Съюза, за който свидетелства нарастващият обем на продажбите за износ на пристанищата на Съюза, както и огромният неизползван капацитет, правят твърде вероятно подновяването на износа им за Съюза в значителни количества, ако мерките отпаднат. Предвид ценовото поведение на индийските износители на пазари на трети държави, е твърде вероятно износът на дъмпингови цени да бъде подновен. Поради това се заключава, че е вероятно изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повтаряне на дъмпинга.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Броят на производителите от Съюза се изчислява на около четиридесет
(41)
15 производители от Съюза, от чието име сдружението на жалбоподателите подаде искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, и трима други производители от Съюза предоставиха информацията за подбора на представителната извадка, изискана в известието за започване на процедура. Както бе посочено в съображение 12, на подробно разследване бе подложена представителна извадка от петима производители, представляващи приблизително 40 % от промишлеността на Съюза. В представителната извадка бяха включени следните дружества:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
(42)
Както вече бе посочено в съображение 12, осемнадесетте оказали съдействие производители от Съюза са представлявали 78 % от общото производство на Съюза по време на РПП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението в Съюза на въжета от синтетични влакна бе установено въз основа на обема на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (в това число и продажбите от неоказали съдействие производители от Съюза, изчислени от сдружението на жалбоподателите) плюс целия внос в Съюза, по данни на Евростат.
(44)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че по време на разглеждания период потреблението в Съюза е нараснало със 7 %. По-конкретно, след повишението от 16 % в периода между 2006 и 2007 г., потреблението е спаднало с 20 % между 2007 г. и РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
34 318
39 816
36 777
31 944
Индекс (2006 г.=100)
100
116
107
93
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза), Евростат (внос)
2. Внос от Индия
(45)
Както бе посочено в съображение 21, по време на разглеждания период действителният индийски внос е бил пренебрежимо малък поради ефективните действащи антидъмпингови мерки.
(46)
Въпреки това, както бе пояснено в съображение 22, е налице засилено присъствие на индийски производители в непосредствена близост до пазара на Съюза, посредством продажби за износ в пристанищата на Съюза, които не се оформят митнически и поради това са освободени от посочените антидъмпингови мита.
3. Цени и обем на индийския износ за други трети държави
(47)
Поради факта, че обемът на индийския внос в Съюза е бил пренебрежимо малък, бяха сравнени цените на индийския износ за други трети държави (в това число и износът, продаден на пристанища на Съюза, за който не се прилагат антидъмпингови мита), и цените на продажбите от Съюза, извършени от включените в представителната извадка производители от промишлеността на Съюза.
(48)
Въз основа на това бе установено, че индийският износ за други трети държави е бил извършван на значително по-ниски цени от цените на промишлеността на Съюза. Установената по този начин разлика в цените достигна нивото от 46 % и средно възлизаше на 18 %.
(49)
Стойността на индийските продажби за износ към други трети държави е нараснала с повече от 30 % по време на разглеждания период. Тези продажби са представлявали близо половината от общия оборот на включените в представителната извадка индийски производители износители по време на РПП.
4. Внос от други държави
(50)
Въпреки спада в потреблението на пазара на Съюза със 7 %, обемът на вноса от други трети държави е нараснал по време на разглеждания период с 18 %. Вследствие на това пазарният дял на този внос е нараснал от 17 % на 22 %.
(51)
Следва да се отбележи, че по време на разглеждания период вносът от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“) е нараснал с 46 % и е достигнал пазарен дял от 8,6 % (спрямо 5,5 % през 2006 г.). Въпреки че не може да се направи точно сравнение поради общия характер на данните от Евростат, които не са разбити по вид продукт, от тях става ясно, че средната цена на китайския внос в Съюза е била значително по-висока от средната цена на индийските продажби за износ. Освен това средната цена на китайския внос изглежда е съответствала на цените на промишлеността на Съюза.
(52)
Вносът от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) в Съюза е запазил своя пазарен дял на ниво от около 3 % по време на разглеждания период. Освен това обемът на този внос е намалял с 6 % в съответствие със свиването на потреблението.
(53)
По време на РПП вносът от други трети държави е представлявал по-малко от 2 % от пазарния дял на пазара на въжета от синтетични влакна в Съюза.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(54)
Анализирани бяха всички показатели за вреда, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Що се отнася до показателите за обема на продажбите и пазарния дял на производителите от Съюза, те бяха анализирани въз основа на данните, събрани от всички производители от Съюза, т.е. от промишлеността на Съюза. Що се отнася до всички останали показатели за вреда, те бяха разгледани въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза и проверена в помещенията на всяко от дружествата, както бе посочено в съображение 15. Както бе посочено в съображение 12, един от включените в представителната извадка производители от Съюза, е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции.
5.2. Обем на продажбите на промишлеността на Съюза
(55)
Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели значително с 12 % през разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 44, през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %, като е отбелязало особено драстичен спад от 2007 г. насам. Следва да се подчертае, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднал по-бързо, отколкото потреблението:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза (в тонове)
28 393
32 161
28 911
24 955
Индекс (2006 г.=100)
100
113
102
88
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
5.3. Пазарен дял на промишлеността на Съюза
(56)
Развитието, очертано в предходното съображение и представено в таблицата по-горе, е довело до загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза е било непрекъснато и е довело до загуба от 4,6 процентни пункта:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Индекс (2006 г.=100)
100
98
95
94
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
(57)
Следва да се отбележи, че посочената по-горе загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза се дължи в голяма степен на повишаването на пазарния дял на китайския внос (вж. съображение 50).
5.4. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
В съответствие с тенденциите при обема на продажбите, производственият обем на включените в представителната извадка производители от Съюза е отбелязал сходен спад със 17 % по време на разглеждания период. През същия период производственият капацитет е нараснал с 5 %. Това е довело до понижение с 20 % на използване на капацитета между 2008 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
11 229
12 286
12 150
9 372
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
83
Производствен капацитет (в тонове)
21 510
23 467
23 278
22 480
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
105
Използване на капацитета (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
100
100
80
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.5. Складови наличности
(59)
Що се отнася до складовите наличности, производителите на въжета от синтетични влакна поддържат нивото на своите складови наличности на доста ниско равнище, тъй като по-голяма част от продукцията се изготвя по поръчка. По време на разглеждания период се наблюдава спад в средните складови наличности, особено през РПП, което се дължи основно на намалението на производството на въжета от синтетични влакна.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
1 073
982
1 156
905
Индекс (2006 г.=100)
100
92
108
84
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.6. Продажни цени
(60)
Средните цени на сходния продукт, продаван в Съюза от включените в представителната извадка производители от Съюза, са се увеличили в известна степен през разглеждания период, особено между 2007 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средни единични продажни цени на промишлеността на Съюза (EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Индекс (2006 г.=100)
100
99
108
109
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
(61)
Следва да се отбележи обаче, че посочената по-горе средна продажна цена е изчислена въз основа на всички видове на продукта, в това число и въжетата от синтетични влакна с най-висока стойност като например въжетата от синтетични влакна, изработени от суровината, наречена Dyneema. Разликите в цената на различните видове на продукта в действителност е доста голяма (вж. съображение 19). През последните години промишлеността на Съюза е увеличила производството на продукти с висока стойност. Съответно тези въжетата от синтетични влакна представляват нарастваща част от продуктовата гама. Тези скорошни промени в продуктовата гама са една от причините за повишението на средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза.
5.7. Рентабилност
(62)
Благодарение от една страна на ефективните действащи мерки, а от друга - на диверсификацията на продуктовата гама, включените в представителната извадка производители от Съюза са успели да запазят стабилно и добро равнище на рентабилност по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на промишлеността на Съюза (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
115
104
128
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.8. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(63)
През 2006 и 2007 г. нивото на инвестициите е било относително високо, след което е спаднало на половина от предходната стойност. По време на РПП фактически не е имало инвестиции.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Индекс (2006 г.=100)
100
109
54
5
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.9. Възвръщаемост на инвестициите
(64)
В съответствие на стабилната тенденция по отношение на рентабилността, възвращаемостта на инвестициите също е нараснала по време на разглеждания период.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Възвръщаемост от инвестицията (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
119
122
132
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.10. Паричен поток
(65)
Паричният поток на включените в представителната извадка производители от Съюза е останал на относително стабилни нива по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Индекс (2006 г.=100)
100
132
129
115
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.11. Заетост, производителност и разходи за работна ръка
(66)
Между 2006 и 2008 г. заетостта при включените в представителната извадка производители от Съюза е имала положително развитие. От 2008 г. до РПП обаче се наблюдава спад в заетостта поради намаляване на търсенето на пазара. Намаляването на търсенето е довело до намаляване на производството и до спад в производителността между 2008 г. и РПП. Що се отнася до годишните разходи за работна ръка за заето лице, те са отбелязали ръст до 2008 г., след което са се понижили слабо през РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост (брой лица)
638
665
685
623
Индекс (2006 г.=100)
100
104
107
98
Годишни разходи за работна ръка за едно заето лице (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Индекс (2006 г.=100)
100
107
114
110
Производителност (в тонове на заето лице)
17,6
18,4
17,7
15,0
Индекс (2006 г.=100)
100
105
101
85
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.12. Растеж
(67)
Между 2006 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло със 7 % (вж. съображение 44), обемът на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е понижил с 12 %, а пазарният ял на промишлеността на Съюза е спаднал с 6 процентни пункта (вж. съображения 55 и 56). От друга страна, докато обемът на действителния индийски внос е останал пренебрежимо малък поради действащите мерки, обемът на вноса от други държави се е повишил с 18 % (основно в резултат на вноса от КНР), като пазарният му дял е нараснал с още 5 процентни пункта (вж. съображение 50). Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била по-засегната от спада в потреблението и е претърпяла по-съществена загуба на обем на продажбите, отколкото други участници на пазара.
5.13. Размер на дъмпинговия марж
(68)
Поради факта, че вносът на разглеждания продукт от Индия по време на РПП е бил пренебрежимо малък, за действителния индийски внос не можа да бъде установен дъмпингов марж. Следва обаче да се отбележи, че индийският износ за пристанища на Съюза, който не се оформя митнически, е нараснал значително и за някои от тези продажби бе установено, че са извършвани на дъмпингови цени.
5.14. Възстановяване след предишните дъмпингови практики
(69)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза все още е в процес на възстановяване от въздействието на предишни дъмпингови практики. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза вече в голяма степен е успяла да се възстанови от това въздействие, тъй като ефективните антидъмпингови мерки бяха наложени за дълъг период от време.
5.15. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(70)
Благодарение на факта, че върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия бяха наложени ефективни антидъмпингови мерки, промишлеността на Съюза изглежда е успяла да се възстанови до голяма степен от въздействието на предишните дъмпингови практики.
(71)
Въпреки това не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е сигурно. Въпреки че някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза, а именно рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток, могат да бъдат счетени за знак за относителна стабилност, други показатели за вреда, и по-специално обемът на продажбите и пазарният дял, производството и използването на капацитета, както и инвестициите, ясно сочат, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в доста уязвимо състояние. След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда по време на РПП. В тази връзка следва да се отбележи, че не е заявявано, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по време на РПП. Напротив - въз основа на констатациите от преразглеждането бе направено заключението, че от някои от показателите е видно, че положението е стабилно, докато други показатели са знак за наличието на вреда.
(72)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че негативните тенденции на някои показатели за вреда не са причинени от индийския внос, а се дължат на световната икономическа криза и на повишения пазарен дял на китайския внос. В тази връзка следва да се отбележи, че негативното развитие на някои показатели не се свързва с почти несъществуващия индийски внос. Освен това бе разгледано повишението на китайския внос и то не оказа въздействие върху анализа на вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг.
(73)
По отношение на жизнеспособността на промишлеността на Съюза като цяло трябва да се отбележи, че постепенното въвеждане на различни продукти с по-висока стойност - както в рамките на Съюза, така и на пазари на трети държави - изглежда дава основание за положителна прогноза за дългосрочната конкурентоспособност на промишлеността на Съюза, тъй като броят на производителите на световния пазар, които произвеждат такива висококачествени въжета от синтетични влакна, в момента е ограничен.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(74)
Както бе посочено в съображение 25, предвид пренебрежимо малкия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия по време на РПП, анализът бе насочен към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата.
(75)
Както вече подробно бе описано в съображения 26-28, индийските производители износители разполагат с огромен неизползван капацитет. Освен това, както бе разяснено в съображения 30-32, индийските производители притежават сериозна ориентация и стимул да продават своите продукти в големи обеми на пазари за износ. Освен това, както бе посочено в съображение 31, присъствието на пристанищата на Съюза на индийските производители е все по-осезаемо и силно. Поради тези причини може да се направи заключението, че е твърде вероятно вносът от Индия за Съюза да достигне значителни количества за кратък период от време, ако бъде позволено изтичане на срока действие на мерките.
(76)
Както бе посочено в съображения 34 и 35, е твърде вероятно при липсата на мерки индийският внос на дъмпингови цени да се поднови. Освен това, както бе посочено в съображения 47 и 48, бе установено също така, че фактът, че продажните цени на индийските производители са средно 18 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (като тази разлика в цените може да достигне 46 %) е знак за това, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийските производители да изнасят за пазара на Съюза разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, т.е. вероятно е те да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
(77)
Предвид изложеното по-горе може да се заключи, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийският внос на разглеждания продукт да бъде подновен в значителни количества и на цени, които сериозно подбиват тези на промишлеността на Съюза.
(78)
Предвид относително уязвимото състояние на промишлеността на Съюза, както бе пояснено в съображения 71 и 72, вероятно е потенциално масовото повтаряне на индийския дъмпингов внос на цени, които подбиват тези в Съюза, да има причиняващо вреда въздействие за състоянието на промишлеността на Съюза. Преди всичко подновяване на дъмпинговия внос в значителни количества е вероятно да доведе до нови загуби на пазарен дял и обем на продажбите на промишлеността на Съюза, а оттам и намаляване на производството и спад в заетостта. Това, наред с натиска върху цените вследствие на вноса, който подбива продажните цени на производителите на Съюза, би довело до бързо и сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(79)
Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че ако бъде допуснато срокът на мерките да изтече, има вероятност вредата от подновен дъмпингов внос на разглеждания продукт от Индия да се повтори.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(80)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло.
(81)
Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на всички засегнати интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносители, търговци, търговци на едро и промишлени ползватели на разглеждания продукт.
(82)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания не бе счетено, че налагането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(83)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга и вредата, са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(84)
Както вече бе посочено в съображения 56 и 73, промишлеността на Съюза е успяла да запази съществен, макар и намаляващ пазарен дял, като в същото време е разнообразила своята продуктова гама, като е добавила повече висококачествени въжета от синтетични влакна. Поради това може да се приеме, че промишлеността на Съюза е запазила своята жизнеспособност в структурно отношение.
(85)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 70-72, и в съответствие с доводите по отношение на анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 74-79, може да се приеме също така, че е вероятно промишлеността на Съюза да претърпи сериозно влошаване на своето финансово състояние, ако бъде позволено срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече, което би довело до повтаряне на значителната вреда.
(86)
Всъщност предвид очакваните обем и цени на вноса на разглеждания продукт от Индия, промишлеността на Съюза би била изправена пред сериозен риск. Както бе пояснено в съображение 78, този внос би довел до допълнително намаляване на нейния пазарен дял, до понижаване на обема на продажбите и до спад в заетостта и би потиснало цените, което в крайна сметка би довело до намаляване на нейната рентабилност, подобно на отрицателните равнища, установени по време на първоначалното разследване.
(87)
С оглед на изложеното по-горе и при липсата на данни за противното се заключава, че запазването на съществуващите мерки не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързани вносители/търговци
(88)
Комисията изпрати въпросници на десет несвързани вносители/търговци. Само едно от тези дружества отговори, като направи възражение по случая. Предвид факта обаче, че дружеството е свързано с индийски производител на въжета от синтетични влакна, то не може да се приема за несвързан вносител. Тъй като дружеството в свързан вносител, неговият интерес е тясно свързан с интереса на свързания с него индийски производител.
(89)
При тези обстоятелства се заключава, че изглежда няма първостепенни съображения, които да сочат, че удължаването на срока на действие на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху разглежданите несвързани вносители/търговци.
4. Интерес на ползвателите
(90)
Комисията изпрати писмо на едно промишлено сдружение на ползвателите на разглеждания продукт. Нито един ползвател не изпрати пълен отговор на въпросника и от сдружението не бяха получени писмени коментари.
(91)
Поради липсата на съдействие от страна на ползвателите, както и предвид факта, че е вероятно въздействието на антидъмпинговите мерки да е твърде малко в сравнение с другите разходи на основните промишлени сектори, в които се използва продукта, като корабостроенето, машиностроенето и работата на платформи в открито море, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките няма да има съществено отрицателно въздействие върху тези потребители.
5. Заключение
(92)
Може да се очаква, че удължаването на срока на действие на мерките ще гарантира, че индийският дъмпингов внос няма в кратки срокове отново да навлезе на пазара на Съюза в съществени количества. По този начин промишлеността на Съюза ще продължи да се ползва от конкурентните условия на пазара на Съюза и от намаляването на опасността от затваряне на предприятия и спад в заетостта. Очаква се също така тези благоприятни последици да доведат до условия за разработването от страна на промишлеността на Съюза на високотехнологични иновационни продукти за нови и специализирани приложения.
(93)
Следва също така да се отбележи, че предвид интереса на вносителите/търговците, както и на ползвателите в Съюза, изглежда няма убедителни съображения за това, че удължаването на срока на действие на мерките би имало значително отрицателно въздействие.
(94)
С оглед на направените по-горе заключения относно въздействието, което удължаването на срока на действие на мерките би имало върху различните участници на пазара на Съюза, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
С оглед на изложеното по-горе, а именно предвид, inter alia, огромния свободен капацитет на индийските производители, високата им експортна ориентация и засиленото им присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза, цените на продажбите им за износ на пазарите на други трети държави, за които бе установено, че са под нормалната стойност, както и значително под цените на промишлеността на Съюза по време РПП, както и относително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза, вероятно е причиняващият вреда дъмпинг от Индия да се повтори, ако бъде допуснато срокът на прилагане на мерките да изтече.
(96)
Всички засегнати страни бяха информирани за съществените обстоятелства и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки в настоящия им вид. На тези страни бе предоставен срок за представяне на коментари по това разгласяване, но нито една не направи коментар, който да обоснове промени в направените по-горе констатации. Твърденията, свързани с разгласяването на констатациите бяха разгледани в съответните съображения от настоящия регламент.
(97)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1736/2004, следва да бъдат запазени.
(98)
Въпреки това и без да се пренебрегва факта, че има вероятност от повтаряне на вредоносния дъмпинг, настоящата процедура се характеризира с особени обстоятелства, а именно с дългата продължителност на действащите мерки, чийто срок вече бе удължен веднъж, и твърде ограничените количества действителен внос от Индия, както бе посочено в съображения 21-24. Тези факти също следва да бъдат съответно отчетени при определянето на допълнително удължения срок на антидъмпингови мерки, който следва да бъде три години. След разгласяването заявителят изтъкна, че срокът на мерките следва да бъде удължен за пет години и че изложените по-горе мотиви за по-кратко удължаване не са основателни.
(99)
По принцип удължаването на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е за пет години. По време на разследването се стигна до заключението, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно състояние и че е изпитвала финансови затруднения за дълъг период от време, както бе установено по време на първоначалното разследване. Поради това все още не е постигнато пълно възстановяване от причиняващия вреда дъмпинг. Редица показатели за вреда разкриха обаче, че налагането на мерки вече е дало възможност за постигането на съществени подобрения. От анализа на тази сложна ситуация се стига до заключението, че има вероятност от постигане на пълно и стабилно възстановяване от породените в миналото последици на причиняващия вреда дъмпинг в по-кратък период от време, отколкото обичайните пет години. Въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на действащите мерки бе преценено, че тригодишен период би бил достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване. Поради това не е необходимо мерките да бъдат запазени за по-дълъг период от време.
(100)
Следователно се приема, че удължаването на срока мерките за пълния петгодишен период не е напълно подкрепено от фактите, установени по време на разследването, и че продължителността на мерките следва съответно да бъде ограничена до три години.
(101)
Ставката на индивидуалното антидъмпингово мито, посочена в член 1, бе определена въз основа на констатациите от първоначалното разследване. Следователно тя отразява установената по време на посоченото разследване ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от Индия и произведени от съответното дружество, и следователно от конкретното посочения правен субект. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в член 1, включително и субектите, свързани с конкретно посоченото дружество, не могат да се ползват от тази ставка и по отношение на тях се прилага митото, приложимо за цялата държава.
(102)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията заедно с цялата свързана с искането информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските структури например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка от дружества, за които се прилагат индивидуалните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), класирани понастоящем в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19 и с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Всички други дружества
82,0 %
8900
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се за срок от три години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2010 година.
RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1242/2010
af 20. december 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1312/98 af 24. juni 1998 (2) indførte Rådet efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien. Den indførte told var på 53 % for en eksporterende producent fra Indien og 82 % for den resterende import fra Indien (»det pågældende land«).
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»den tidligere udløbsundersøgelse«) opretholdt Rådet foranstaltningerne ved forordning (EF) nr. 1736/2004 af 4. oktober 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien (3).
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev indgivet den 4. maj 2009 af forbindelsesudvalget for EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af tovværk af syntetiske fibre.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 7. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til afslutningen af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, eksportører og eksporterende producenter i det pågældende land, repræsentanterne for det pågældende land, importører og en brugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Stikprøver
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og eksporterende producenter i Indien blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(10)
I alt fem indiske producenter, hvoraf to tilhører den samme gruppe, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist og indvilligede i at indgå i stikprøven. Fire af de fem virksomheder producerede og eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Den femte virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Alle fem virksomheder blev betragtet som samarbejdsvillige og blev taget i betragtning til stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Indien, dvs. de indiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af den samlede indiske eksport til Unionen, kunne ikke beregnes, da den samlede eksport til Unionen i NUP, som blev indberettet af de fem samarbejdsvillige virksomheder, var betydeligt højere end den mængde, der var registreret i Eurostat for den samlede eksport fra Indien, jf. betragtning 21-23.
(11)
Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de indiske myndigheder og omfattede de fire virksomheder, som indberettede eksportsalg til Unionen. To af de fire virksomheder var forretningsmæssigt forbundne. Det skal erindres, at kun en eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den pågældende virksomhed er pålagt en individuel antidumpingtold. Det skal desuden erindres, at ingen af de eksporterende producenter fra Indien samarbejdede i den tidligere udløbsundersøgelse, og konklusionerne blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(12)
18 EU-producenter (de 15 klagere og yderligere tre producenter, som tilsammen tegner sig for 78 % af den samlede EU-produktion) fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ud fra de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der repræsenterer ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, jf. definitionen i betragtning 40, og ca. halvdelen af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den største repræsentative salgsmængde og producenternes geografiske dækning i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. En af de fem EU-producenter i stikprøven startede produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens oplysninger blev derfor ikke anvendt til analysen af tendenser i skadesindikatorerne for at undgå fordrejninger i den forbindelse. Tallene fra de andre fire EU-producenter i stikprøven, som blev anvendt til analysen af disse tendenser, var ikke desto mindre repræsentative.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven og til de fire eksporterende producenter fra Indien i stikprøven.
(14)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra alle fem EU-producenter i stikprøven. En af de fire eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven, afsluttede samarbejdet, mens de tre andre (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne) besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist. Stikprøven af eksporterende producenter fra Indien bestod således af de tre indiske virksomheder, der besvarede spørgeskemaet.
5. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
5.1. Eksporterende producenter i Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. EU-producenter
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m). Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Den pågældende vare har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri.
(17)
En interesseret part påstod, at fortøjningstovværk, som omtales ovenfor, ikke falder under varedækningen for den pågældende vare, da sådant tovværk pga. af de splejsninger, der er fastgjort hertil, burde tariferes som »varer til tovværk«, som hører under en anden KN-kode (se også betragtning 23). Det skal dog bemærkes, at henvisningen til fortøjningstovværk udelukkende foretages i forbindelse med anvendelsesformålet for de forskellige typer af den pågældende vare, som alle defineres som tovværk af syntetiske fibre, jf. betragtning 16.
2. Samme vare
(18)
Den pågældende vare og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Indien, og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af EU-producenterne i Unionen, er i alle henseender identiske og har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber, hvilket også fremgik af den oprindelige undersøgelse og blev bekræftet i den nuværende undersøgelse. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(19)
En interesseret part har påstået, at den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, da EU-producenterne er begyndt at bruge en ny type råvarer, der kaldes Dyneema, som er væsentligt dyrere end andre råvarer, da varer med Dyneema er mere resistente. De indiske producenter i stikprøven anvender ganske rigtigt ikke denne type råvare. Det skal dog først bemærkes, at de pågældende varer kun udgør en lille del af de varer, som EU-producenterne sælger. Selv om det er korrekt, at denne type fiber i stigende grad anvendes af visse EU-producenter, udgør Dyneema kun en mindre del af EU-produktionen. Selv om den væsentlige forskel i omkostningerne til råvaren (potentielt mellem 25-30 gange dyrere) kan have en vis indvirkning på især skadesindikatoren vedrørende EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser, er indvirkningen af tovværk af Dyneema på den generelle analyse alligevel begrænset på grund af den overvældende mængde af »standard« tovværk, der produceres i Unionen. Dernæst blev alle beregninger i denne udløbsundersøgelse baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, hvor der tages hensyn til forskellige råvarer. Beregningerne kan således ikke fordrejes på grund af en forskel i produktmix. De varer, hvortil der anvendes råvarer såsom Dyneema, har under alle omstændigheder de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den pågældende vare. Påstanden blev derfor afvist.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger over for Indien udløber.
1. Den importerede mængde
(21)
På grundlag af Eurostats data var importmængden af den pågældende vare fra Indien ubetydelig i hele den betragtede periode. I NUP var importmængden fra Indien på 31 tons, dvs. mindre end 0,1 % af EU-forbruget i NUP:
(tons)
2006
2007
2008
NUP
Indien
3
4
19
31
Import af den pågældende vare fra Indien, kilde - Comext
(22)
I henhold til de efterprøvede data afsendte de tre virksomheder i stikprøven betydeligt større mængder af den pågældende vare til Unionen i NUP, end det fremgik af Eurostats oplysninger. Det skal i den forbindelse erindres, at importørerne i den oprindelige undersøgelse fremlagde oplysninger, der viste, at visse mængder af den pågældende vare indkøbt fra Indien ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, men var blevet oplagt på frilagre og solgt til søgående skibe eller offshoreplatforme. En klagende producent gentog dette argument i den nuværende undersøgelse. Da havnevirksomhederne ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne denne påstand ikke efterprøves. På grundlag af den kundeliste, som de eksporterende producenter i stikprøven indsendte, stod det dog klart, at de fleste kunder var leverandører til shipping, søfart og offshore i EU-havnene. Ud fra det ovenstående skyldes forskellen mellem de statistiske data og de indberettede tal denne form for salg.
(23)
Det skal desuden medtages, at anmodningen om en udløbsundersøgelse indeholdt påstande om omgåelsespraksis. Ansøgeren påstod i den sammenhæng, at visse mængder af tovværk af syntetiske fibre fra Indien indførtes til Unionen under KN-kode 5609 (Varer […] sejlgarn, reb og tovværk), som ikke er underlagt foranstaltningerne. Der blev dog ikke fundet oplysninger i forbindelse med den nuværende undersøgelse, som kunne understøtte denne påstand.
(24)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der faktisk importeredes 31 tons af den pågældende vare fra Indien til Unionens toldområde i NUP. Hvad angår det efterprøvede eksportsalg fra de tre indiske producenter i stikprøven til EU-havnene, som ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, blev de pågældende varer betragtet som en del af Indiens eksport til andre tredjelande.
(25)
Da der ikke importeredes en væsentlig mængde fra Indien til Unionen, dannede denne mængde ikke grundlag for en repræsentativ analyse af sandsynligheden for fortsat dumping og skade. Ud fra den begrænsede faktiske importmængde kan det derfor ikke konkluderes, at der fandt skadevoldende dumping sted fra Indien i NUP. Analysen fokuseredes derfor på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
2. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
2.1. Produktionskapacitet
(26)
Det blev undersøgt, om der er uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, som kunne skabe grundlag for en genoptagelse af dumpingeksporten, hvis foranstaltningerne ophæves.
(27)
Det blev konstateret, at produktionskapaciteten hos de tre eksporterende producenter i stikprøven steg markant mellem 2007 og NUP, samtidig med at kapacitetsudnyttelsen faldt. De tre virksomheders uudnyttede kapacitet var på ca. 75 % af EU-forbruget i NUP. Dette tyder på en sandsynlig stigning i eksportmængderne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(28)
Hvad angår de øvrige producenter af tovværk af syntetiske fibre i Indien, er Garware, den virksomhed der indstillede samarbejdet efter stikprøveundersøgelsen, kendt som er en stor producent, som i henhold til virksomhedens officielle websted har en betydelig produktionskapacitet. Desuden anføres fire andre store indiske producenter i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Der findes desuden en række små og mellemstore indiske producenter, som hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Da disse indiske producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er deres produktionskapacitet ikke kendt, men det kan antages, at situationen kan sammenlignes med tendensen hos de samarbejdsvillige virksomheder, og at disse producenter således har yderligere uudnyttet kapacitet.
(29)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede de indiske producenter i stikprøven oplysningerne vedrørende deres samlede uudnyttede kapacitet. Disse oplysninger blev dog indberettet af virksomhederne selv og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse påstande blev derfor afvist.
2.2. Salg til EU-havne og andre eksportmarkeder
(30)
Mængden af eksporterede varer fra de tre eksporterende producenter i stikprøven til andre tredjelande, herunder salg til EU-havne, som ikke importeres til Unionens toldområde, steg markant med ca. 80 % i den betragtede periode og udgjorde næsten halvdelen af de eksporterende producenters samlede salg i NUP.
(31)
Den faktiske import til Unionen ophørte praktisk talt efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Det skal dog bemærkes, at stikprøveproducenternes eksportsalg til EU-havne steg markant i den betragtede periode, nemlig fra 61 til 785 tons. Da det faktiske importsalg til Unionen delvis foregår via de samme salgskanaler som de varer, der sælges til EU-havne, kunne denne stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet indikere, at de indiske producenter i stikprøven - og eventuelt også andre - kunne begynde at sælge betydelige mængder af den pågældende vare på EU-markedet inden for kort tid, hvis foranstaltningerne ophæves.
(32)
Ud fra de indiske producenters eksportaktiviteter og den stigende tilstedeværelse i EU-havne kan det konkluderes, at det er yderst sandsynligt, at de indiske eksportmængder til Unionen vil øges markant, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(33)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påpegede en indisk eksportør, at den indiske eksport er meget diversificeret i verden på markeder med vækstpotentiale, og derfor vil eksporten til Unionen ikke blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Det erkendes, at visse indiske producenter kan have diversificeret eksportsalget til forskellige markeder; men dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt til at ændre de konklusioner, som er truffet på grundlag af ovenstående resultater.
2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og den normale værdi
(34)
Der blev foretaget en vejledende dumpingberegning på grundlag af det efterprøvede salg til EU-havne fra de tre eksporterende producenter i stikprøven, som, til trods for at det betragtes som en del af eksportsalget til andre tredjelande, giver en god antydning af prisniveauet for tovværk af syntetiske fibre fra Indien, hvis der ikke var indført told. Den normale værdi blev baseret på den indiske hjemmemarkedspris. På grundlag af disse oplysninger blev der konstateret dumping for to af de tre indiske producenter i stikprøven. De konstaterede dumpingmargener var i gennemsnit på 10 %, hvilket kan betragtes som en væsentlig margen, selv om de er betydeligt lavere end i den oprindelige undersøgelse.
(35)
En sammenligning mellem de priser, som de tre eksporterende producenter i stikprøven anvendte på andre tredjelandsmarkeder (undtagen ved salg til EU-havne), og deres hjemmemarkedspriser viste et lignende resultat, selv om de konstaterede dumpingmargener var lavere på dette grundlag.
(36)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at der ikke fandt dumping sted, for så vidt angår den indiske import til Unionen. Der var dog praktisk talt næsten heller ingen reel import. Desuden blev det konstateret, at der fandt dumping sted ved salg til både EU-havne og til andre tredjelande. Påstanden blev derfor afvist.
(37)
En anden interesseret part påstod, at de fastslåede dumpingmargener i denne undersøgelse ikke kunne betragtes som væsentlige i forhold til den eksisterende tolds niveau i betragtning af den markant forskel i arbejdskraftomkostninger mellem Unionen og Asien. Det skal dog bemærkes, at arbejdskraftomkostningerne i Unionen er irrelevante for beregningen af dumpingmargenen.
3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
På grundlag af ovennævnte analyse konkluderes det, at de eksporterende producenter har et omfattende produktionspotentiale til på ny at kunne eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Hvad angår priserne, blev det konstateret, at to producenter i stikprøven solgte deres varer til dumpingpriser til andre tredjelande. Hvis man medregner Garware, som indstillede samarbejdet, er der anført fem andre store eksporterende producenter i klagen, som ud fra de foreliggende oplysninger kan forventes at følge tendensen i de virksomheder, for hvilke det konstateredes, at de solgte til dumpingpriser til andre tredjelande.
(39)
Antydningen af, at de eksporterende producenter i Indien har en strategisk interesse i EU-markedet, hvilket bevistes ved deres stigende mængder af eksportsalg til EU-havne, og den omfattende uudnyttede kapacitet gør det sandsynligt, at de vil genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. I betragtning af de indiske eksportører prisadfærd på tredjelandsmarkederne er det yderst sandsynligt, at eksporten til dumpingpriser vil blive genoptaget. Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fornyet dumping.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Antallet af EU-producenter kan anslås til ca. fyrre.
(41)
De 15 EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af den klagende sammenslutning, og tre andre EU-producenter indgav oplysninger med henblik på udtagelsen af stikprøven, jf. indledningsmeddelelsen. Som nævnt i betragtning 12 blev en stikprøve på fem producenter, der tegner sig for ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, undersøgt nærmere. Stikprøven omfattede følgende virksomheder:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
(42)
De 18 samarbejdsvillige EU-producenter tegnede sig, jf. betragtning 12, for 78 % af den samlede EU-produktion i NUP.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget af tovværk af syntetiske fibre blev fastslået på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet (inkl. ikke-samarbejdsvillige EU-producenters salg som anslået af klagerne) plus al import til Unionen baseret på Eurostats oplysninger.
(44)
På dette grundlag kan det fastslås, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 7 %. Efter en stigning på 16 % mellem 2006 og 2007 faldt forbruget med 20 % mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (tons)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006=100)
100
116
107
93
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenterne i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven), Eurostat (import)
2. Import fra Indien
(45)
Den faktiske import fra Indien til Unionen var, jf. betragtning 21, ubetydelig i hele den betragtede periode som følge af de effektive gældende antidumpingforanstaltninger.
(46)
De indiske producenter er dog, jf. betragtning 22, i stigende grad tilstede ved tærsklen til EU-markedet, med eksportsalg til EU-havne, der ikke er underlagt toldbehandling og således undgår førnævnte antidumpingtold.
3. Priser og mængder for den indiske eksport til andre tredjelande
(47)
Da den faktiske import fra Indien til Unionen var ubetydelig, blev der foretaget en prissammenligning mellem de indiske priser ved eksport til andre tredjelande (herunder eksport til EU-havne, der ikke er pålagt antidumpingtold) og EU-producenterne i stikprøvens priser ved salg i Unionen.
(48)
På dette grundlag blev det konstateret, at den indiske eksport til andre tredjelande blev solgt til priser, der lå væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser. Den således beregnede prisforskel var på 46 % og var i gennemsnit på 18 %.
(49)
Værdien af det indiske eksportsalg til andre tredjelande steg med over 30 % i den betragtede periode. Dette salg udgjorde næsten halvdelen af den samlede omsætning i NUP hos de eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre lande
(50)
Til trods for tilbagegangen i forbruget på 7 % på EU-markedet steg importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med 18 %. Markedsandelen for denne import steg således fra 17 % til 22 %.
(51)
Det skal bemærkes, at importen fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) steg med 46 % i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,6 % (en stigning fra 5,5 % i 2006). Selv om der ikke kan foretages en præcis sammenligning på grund af Eurostats data, som ikke er opdelt pr. varetype, ses det, at gennemsnitsprisen for den kinesiske import til Unionen er væsentligt højere end gennemsnitsprisen for eksporten fra Indien. De gennemsnitlige kinesiske importpriser synes desuden at være på linje med EU-erhvervsgrenens priser.
(52)
Importen fra Republikken Korea (»Korea«) til Unionen havde en konstant markedsandel på omkring 3 % i den betragtede periode. Mængden af denne import faldt desuden med 6 % i takt med tilbagegangen i forbruget.
(53)
Importen fra andre tredjelande udgjorde en markedsandel på under 2 % af på EU-markedet for tovværk af syntetiske fibre i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(54)
Alle skadesindikatorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er blevet analyseret. Hvad angår indikatorerne for EU-producenternes salgsmængder og markedsandele, blev disse analyseret på basis af data indsamlet for alle EU-producenter, altså EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg, jf. betragtning 15. Som allerede anført i betragtning 12 startede en af EU-producenterne produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens data blev derfor ikke anvendt i analysen af tendensen for skadesindikatorer med henblik på at undgå fordrejninger i tendenserne.
5.2. EU-erhvervsgrenens salgsmængde
(55)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt væsentligt med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode, jf. betragtning 44, med et markant fald startende fra 2007. Det skal fremhæves, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt i et hurtigere tempo end faldet i forbruget.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens salgsmængde i EU (tons)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006=100)
100
113
102
88
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
5.3. EU-erhvervsgrenens markedsandel
(56)
Udviklingen i forrige betragtning og nedenstående tabel medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var konstant og udgjorde 4,6 procentpoint:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006=100)
100
98
95
94
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
(57)
Det skal bemærkes, at førnævnte tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen for en stor del skyldtes de kinesiske importvarers øgede markedsandel (jf. betragtning 50).
5.4. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Produktionsmængden hos EU-producenterne i stikprøven faldt i takt med udviklingen i salgsmængden, nemlig med 17 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 5 % i den samme periode. Dette førte til et fald på 20 % i kapacitetsudnyttelsen mellem 2008 og NUP:
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006=100)
100
109
108
83
Produktionskapacitet (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitetsudnyttelse (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006=100)
100
100
100
80
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.5. Lagre
(59)
Hvad angår lagrene, holder producenter af tovværk af syntetiske fibre generelt deres lagerniveau så lavt som muligt, da produktionen som regel sker efter ordre. Der konstateredes i den betragtede periode et fald i gennemsnitslagrene, navnlig i NUP, som i vidt omfang skyldtes nedgangen i produktionen af tovværk af syntetiske fibre.
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (ton)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006=100)
100
92
108
84
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.6. Salgspriser
(60)
Gennemsnitsprisen for den samme vare, som solgtes i Unionen af EU-producenterne, steg i et vist omfang i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspris (EUR/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006=100)
100
99
108
109
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
(61)
Det skal dog bemærkes, at ovenstående gennemsnitssalgspris er beregnet på basis af alle varetyper inkl. tovværk af syntetiske fibre af højeste værdi, f.eks. tovværk af syntetiske fibre baseret på den råvare, der kaldes Dyneema. Der var markante prisudsving mellem de forskellige varetyper (jf. betragtning 19). I de senere år har EU-erhvervsgrenen øget produktionen af varer af højere værdi. Sådanne tovværk af syntetiske fibre udgør derfor en stigende andel af erhvervsgrenens produktmix. Sådanne ændringer i produktmixet er en af årsagerne til stigningen i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser.
5.7. Rentabilitet
(62)
EU-producenterne i stikprøven var pga. af de effektive gældende foranstaltninger og til dels diversifikationen af produktmixet i stand til at opretholde en stabil og sund rentabilitet i hele den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens rentabilitet (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006=100)
100
115
104
128
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.8. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
(63)
Investeringerne var relativt høje i 2006 og 2007, hvorefter de faldt til halvdelen af det tidligere beløb. I løbet af NUP blev der praktisk talt ikke foretaget investeringer.
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006=100)
100
109
54
5
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.9. Investeringsafkast
(64)
Investeringsafkastet faldt i takt med den stabile rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
2006
2007
2008
NUP
Investeringsafkast (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006=100)
100
119
122
132
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.10. Likviditet
(65)
Likviditeten hos EU-producenterne i stikprøven var forholdsvis stabil i den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006=100)
100
132
129
115
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.11. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(66)
Beskæftigelsessituationen hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig positivt mellem 2006 og 2008. Mellem 2008 og NUP var der dog et fald i beskæftigelsen, som skyldtes den faldende efterspørgsel på markedet. Faldet i efterspørgslen førte til en lavere produktion og til et fald i produktiviteten mellem 2008 og NUP. De årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg indtil 2008 efterfulgt af et let fald i NUP.
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
638
665
685
623
Indeks (2006=100)
100
104
107
98
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006=100)
100
107
114
110
Produktivitet (ton pr. ansat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006=100)
100
105
101
85
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.12. Vækst
(67)
Mellem 2006 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet med 12 % og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 6 procentpoint (jf. betragtning 55 og 56), samtidig med at EU-forbruget faldt med 7 % (jf. betragtning 44). Mens mængden af den faktiske import fra Indien forblev ubetydelig som følge af de gældende foranstaltninger, steg mængden af importen fra andre lande på den anden side med 18 % (hovedsagelig import fra Kina) med en stigning i markedsandelen på 5 procentpoint til følge (jf. betragtning 50). Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen blev mere påvirket end de øvrige aktører på markedet af faldet i forbruget og derfor oplevede et væsentligt tab i salgsmængden.
5.13. Dumpingmargenens størrelse
(68)
Da importen af den pågældende vare fra Indien var ubetydelig i NUP, kunne der ikke fastlægges en dumpingmargen for den faktiske import fra Indien. Det skal dog bemærkes, at Indiens eksport til EU-havne, som ikke er underlagt toldbehandling, steg markant, og det konstateredes, at en del af dette salg fandt sted til dumpingpriser.
5.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(69)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en proces med genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen allerede i vidt omfang havde genrejst sig efter disse virkninger, idet de effektive antidumpingforanstaltninger havde været gældende i en længere periode.
5.15. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(70)
På grund af de effektive antidumpingforanstaltninger på importen af tovværk af syntetiske fibre fra Indien har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende været i stand til i vidt omfang at genrejse sig efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping.
(71)
Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om visse skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes økonomiske resultater - navnlig rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - tilsyneladende viser et forholdsvis stabilt billede, antyder andre skadesindikatorer - især salgsmængde og markedsandel, produktion og kapacitetsudnyttelse samt investeringer - klart, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en temmelig udsat situation ved udgangen af NUP. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i NUP. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i NUP. Konklusionen af undersøgelsen var derimod, at en række af indikatorerne viste et stabilt billede, mens der ved andre indikatorer var tegn på skade.
(72)
Visse parter påstod, at den negative tendens i visse skadesindikatorer ikke forvoldtes af den indiske import, men derimod skyldes den globale økonomiske krise og den øgede markedsandel for den kinesiske import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i visse indikatorer ikke blev tilskrevet den næsten ikke-eksisterende indiske import. Stigningen i den kinesiske import blev desuden undersøgt, og den havde ingen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping.
(73)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed generelt, skal det bemærkes, at den gradvise indførelse af forskellige varer af høj værdi på markedet - både i Unionen og på tredjelandsmarkeder - tilsyneladende sætter EU-erhvervsgrenens langsigtede konkurrenceevne i et positivt perspektiv, idet antallet af producenter, der fremstiller dette tovværk af syntetiske fibre af høj kvalitet, for øjeblikket er begrænset på det globale marked.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(74)
Da der i NUP importeredes ubetydelige mængder af den pågældende vare fra Indien, fokuseredes analysen, jf. betragtning 25, på sandsynligheden for fornyet dumping og skade.
(75)
Som allerede omtalt i betragtning 26-28 har de eksporterende producenter i Indien omfattende uudnyttet kapacitet. De indiske producenter har, jf. betragtning 30-32, desuden en stærk orientering og et incitament til at sælge deres varer i store mængder på eksportmarkederne. De indiske producenter er desuden i stigende grad tilstede i EU-havnene, jf. betragtning 31. Det kan således konkluderes, at importen fra Indien til Unionen højst sandsynligt vil udgøre betydelige mængder på kort tid, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(76)
Importen fra Indien vil sandsynligvis blive genoptaget til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 34 og 35. Det blev, jf. betragtning 47 og 48, også konstateret, at den kendsgerning at de indiske producenters salgspriser i gennemsnit er 18 % lavere end EU-erhvervsgrenens (prisforskellen kan endda udgøre 46 %) tilsyneladende antyder, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne udløber, sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, der ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, dvs. at de sandsynligvis vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(77)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne udløber, er det højst sandsynligt, at importen fra Indien af den pågældende vare vil genoptages i betydelige mængder og til priser, der i væsentligt omfang underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
(78)
Ud fra EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, jf. betragtning 71 og 72, vil en potentielt massiv fornyet dumpingimport fra Indien til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens, sandsynligvis have en skadevoldende virkning på EU-erhvervsgrenens situation. En omfattende genoptagelse af dumpingimporten vil især kunne resultere i yderligere tab af markedsandel og salgsmængde for EU-erhvervsgrenen og føre til nedskæringer i produktionen og i beskæftigelsen. Sammen med et væsentligt pristryk som følge af en import, der underbyder EU-producenternes salgspriser, vil føre til en hurtig og alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(79)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er sandsynlighed for fornyet skade som følge af fornyet dumpingimport af den pågældende vare fra Indien.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(80)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville stride imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
(81)
Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.
(82)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(83)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(84)
EU-erhvervsgrenen var, jf. betragtning 56 og 73, i stand til at opretholde en væsentlig men dog faldende markedsandel, samtidig med at den diversificerede sit produktmix ved at indføre flere dyrere typer tovværk af syntetiske fibre. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen forblev strukturelt levedygtig.
(85)
Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 70-72 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 74-79, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, hvilket vil føre til fornyet væsentlig skade.
(86)
I betragtning af de forventede mængder og priser for importen af den pågældende vare fra Indien vil EU-erhvervsgrenen blive bragt i alvorlig fare. Denne import vil, jf. betragtning 78, føre til et yderligere tab af markedsandele, salgsmængder og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen og vil desuden trykke priserne, hvilket i det lange løb vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet i stil med de negative tal, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
(87)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt oplysninger, der tydede på det modsatte, konkluderes det, at opretholdelsen af de eksisterende foranstaltninger ikke vil stride mod EU-erhvervsgrenens interesser.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(88)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Kun en af disse virksomheder indsendte en besvarelse og fremsatte indvendinger mod sagen. Da virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med en indisk producent af tovværk af syntetiske fibre, kan den dog ikke betragtes som en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Da virksomheden er en forretningsmæssigt forbundet importør, er dens interesser uløseligt forbundet med den forretningsmæssigt forbundene indiske producents interesser.
(89)
Under disse omstændigheder konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende årsager, der antyder, at opretholdelsen af foranstaltningerne i vidt omfang vil påvirke de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser negativt.
4. Brugernes interesser
(90)
Kommissionen sendte en skrivelse til en industriel sammenslutninger af brugere af den pågældende vare. Ingen brugere indsendte en komplet spørgeskemabesvarelse, og der blev heller ikke modtaget skriftlige indlæg fra sammenslutningen.
(91)
Da brugerne ikke samarbejdede, og da antidumpingforanstaltningernes virkning forventes at blive ubetydelig i forhold til andre omkostninger, der afholdes af de vigtigste brugerindustrier såsom værftsindustrien, maskinindustrien og drift af offshoreplatforme, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke vil få væsentlige negative virkninger for disse brugere.
5. Konklusion
(92)
Opretholdelsen af foranstaltningerne kan forventes at sikre, at dumpingimporten fra Indien ikke genoptages på EU-markedet i betydelige mængder over en kortere periode. EU-erhvervsgrenen vil dermed fortsat have fordel af konkurrencevilkårene på EU-markedet og den mindre trussel om lukninger og et fald i beskæftigelsen. De fordelagtige virkninger forventes også at sikre gode betingelser for EU-erhvervsgrenen til at udvikle nyskabende højteknologiske produkter til nye og specialiserede anvendelsesformål.
(93)
Det skal desuden bemærkes, at der i betragtning af importørernes/forhandlernes samt brugernes interesser i Unionen ikke forekommer at være nogen tvingende årsager, der indikerer, at opretholdelsen af foranstaltningerne skulle få en overvejende negativ indvirkning.
(94)
Ud fra ovenstående konklusioner om virkningerne for de forskellige aktører på EU-markedet, hvis foranstaltningerne opretholdes, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke strider imod Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(95)
Ud fra ovenstående, dvs. bl.a. den omfattende uudnyttede kapacitet hos de indiske producenter, deres stærke eksportorientering og stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet, deres priser ved eksportsalg til andre tredjelandsmarkeder, som blev fundet under den normale værdi og også langt under EU-erhvervsgrenens priser i NUP, samt EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, er det sandsynligt, at den skadevoldende dumping fra Indien vil genoptages, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(96)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes i den nuværende form. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger, men ingen fremsatte bemærkninger, der kunne have ændret ovenstående konklusioner. Påstande vedrørende fremlæggelsen af disse oplysninger er blevet behandlet i de respektive betragtninger i denne forordning.
(97)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1736/2004, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(98)
Den nuværende undersøgelse er dog ikke desto mindre og uden at tilsidesætte det forhold, at der konstateredes en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, kendetegnet ved en række særlige forhold, navnlig de gældende foranstaltningers lange varighed, idet de allerede er blevet forlænget én gang, og den meget begrænsede mængde af reel import fra Indien, jf. betragtning 21-24. Disse forhold bør også afspejles i varigheden af de forlængede antidumpingforanstaltninger, som bør være tre år. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte ansøgeren, at foranstaltningerne burde forlænges for fem år, og at argumenterne for en kortere forlængelse ikke var berettigede.
(99)
En forlængelse af foranstaltningerne gælder normalt for en periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes dog i undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en sårbar situation ved afslutningen af NUP; den har i en længere periode haft økonomiske vanskeligheder, hvilket også blev fastslået i den oprindelse undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har således endnu ikke rejst sig efter den skadevoldende dumping. En række skadesindikatorer viste dog, at indførelsen af foranstaltningerne allerede har medført en række omfattende forbedringer. Efter analysen af denne komplekse situation konkluderes det, at en fuld og solid genrejsning efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping sandsynligvis vil finde sted inden for en kortere periode end de normale fem år. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det vurderet, at en periode på tre år burde være tilstrækkeligt for at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning. Det synes derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for en længere periode.
(100)
Det vurderes derfor, at en forlængelse af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode ikke understøttes fuldt ud af de kendsgerninger, der er fastslået i undersøgelsen, og at foranstaltningernes varighed derfor burde begrænses til tre år.
(101)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Denne toldsats (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien, som er fremstillet af den pågældende virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af den landsdækkende told.
(102)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil denne forordning blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), med oprindelse i Indien, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Garware Wall Ropes Ltd.
53,0 %
8755
Alle andre virksomheder
82,0 %
8900
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes i en periode på tre år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.