РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 917/2011 НА СЪВЕТА
от 12 септември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 258/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
На 31 май 2011 г. бе публикувана поправка (3) с цел да се отстранят някои печатни грешки, по-специално неправилно изписаните имена на някои китайски производители износители в приложение I към регламента за временните мерки.
(3)
След проверката на някои твърдения, получени след публикуването на поправката, за които бе установено, че са основателни, беше отбелязано, че някои други имена също са били изписани неправилно. Правилните имена на всички дружества, за които се прилага среднопретегленото мито, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
(4)
Следва да се припомни, че процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Федерацията на европейските производители на керамични плочки - CET („жалбоподателят“), от името на производителите, които представляват основен дял - в случая повече от 30 % - от общото производство на керамични плочки в Съюза. Както беше посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). По отношение на съществени тенденции за оценката на вредата Комисията анализира данни, обхващащи периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(5)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това и по искане на две от заинтересованите страни бяха проведени изслушвания със служителя по изслушванията.
(6)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(7)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китай и окончателно събиране на сумите, обезпечени от временните мита. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след това оповестяване.
(8)
Устно и писмено представените коментари от заинтересованите страни бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
3. Страни, засегнати от процедурата
3.1. Изготвяне на извадка от китайски производители износители
(9)
При подбора на извадката от производители износители бе включена „група“ от дружества заявители, тъй като разглеждан заедно, общият обем на износа на двамата производители в предполагаемата група ги превръща в третия най-голям по обем износител на пазара на Съюза. Тези дружества заявиха, че са свързани на основание член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (4), съгласно който страните се смятат за свързани, ако са „юридически признати търговски партньори“. Впоследствие разследването разкри, че тези дружества не са свързани в този смисъл и, както е посочено в съображение 35 от регламента за временните мерки, тези двама производители бяха разглеждани като отделни субекти.
(10)
Няколко производители износители представиха изявления с твърдението, че тези дружества е трябвало да бъдат изключени от извадката за представяне на невярна или подвеждаща информация. Тези производители заявиха още, че среднопретегленият марж на дъмпинга е трябвало да бъде изчислен, без да се вземат предвид двете дружества, включени в извадката.
(11)
В тази връзка следва да се отбележи, че информацията, предоставена от страните преди подбора на извадката, бе приета за достатъчна, за да се смятат те за свързани, и предвид общия обем на експортните им продажби към пазара на Съюза те бяха включени в извадката. Въпросът за връзката между двете дружества бе проучен подробно след посещения за проверка на място в обектите им. Информацията, предоставена от дружествата в подкрепа на тяхното твърдение, че са свързани, бе потвърдена, но бе сметната за недостатъчна, за да бъдат те приети за свързани въпреки собственото им становище по този въпрос. В резултат на това се стигна до заключението, че тези дружества не могат да се смятат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93. Тъй като дружествата оказаха съдействие при разследването, включително чрез предоставяне на информация относно предполагаемата им свързаност, се смята, че няма основания те да бъдат изключени от извадката. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(12)
Освен това дори да се приеме, че подборът на други дружества в извадката по време на разследването е щял да доведе до значително по-голям обем на износа към пазара на Съюза през разглеждания ПР, в рамките на наличното време би било трудно да се проучат такива новоизбрани дружества. Поради това въпреки факта, че тези дружества се оказаха несвързани, извадката продължава да удовлетворява критериите, предвидени в основния регламент. Накрая следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че дружествата съзнателно са заявили, че са свързани, за да бъдат подбрани за извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари се потвърждава изложеното в съображения 5 и 6 от регламента за временните мерки.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
След налагането на временните мерки една от страните заяви, че нито един от производителите от Съюза, подкрепящи жалбата, не е предоставил исканата информация за изготвяне на извадка и поради това следва да се смята, че тези производители не са оказали съдействие при процедурата. Този довод бе предявен след окончателното оповестяване.
(15)
По отношение на твърдението, че поради липсата на отговори за изготвяне на извадка производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, не са оказали съдействие, следва да се припомни, че CET е законният представител на всички дружества, подали жалбата. Съгласно изискванията CET предостави от името на жалбоподателите допълнителната информация относно данните за ПР. Както е подробно посочено в известието за започване, информация с оглед подбора на извадката бе изискана само за дружества, които все още не бяха представили цялата необходима информация. От това следва, че подалите жалбата производители са оказали пълно съдействие, тъй като са предоставили цялата необходима информация на етапа на подаване на жалбата и тъй като по време на разследването законният им представител предостави от тяхно име необходимите актуални данни във връзка с ПР.
(16)
Една от заинтересованите страни заяви, че разделянето на промишлеността на Съюза на различни сегменти и географският обхват на извадката означават, че тя не е статистически валидна. В тази връзка следва да се припомни, че производството на керамични плочки в Съюза е силно фрагментирано и в отрасъла работят над 500 производители. Беше установено също така, че производството е представено и в трите промишлени сегмента, т.е. големи, средни и малки дружества. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да надделеят при анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват основния дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, бе прието, че в извадката трябва да бъдат представени всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества. Във всеки сегмент бяха избрани най-големите дружества, при условие че това би могло да гарантира географска представителност.
(17)
Една от заинтересованите страни също така заяви, че Комисията не е успяла да докаже, че извадката остава представителна след оттеглянето на полския производител и че извадката във всеки случай не е била достатъчно представителна по отношение на обема на продажбите на пазара на Съюза.
(18)
Един полски производител действително реши да преустанови съдействието си и затова трябваше да бъде изключен от извадката. Не е необходимо обаче извадката да отразява точното географско разпределение и тежест на държавите-членки производителки, за да бъде представителна. Тъй като географското разпределение е само един от факторите, които трябва да се вземат предвид, за да се гарантира представителност, подобен подход не би бил осъществим от административна гледна точка. По-скоро е достатъчно, че извадката до голяма степен отразява съотношението между основните засегнати държави производителки. При оценката по този критерий беше установено, че оттеглянето на полското дружество не оказва влияние върху общата представителност на извадката. Въз основа на това се потвърждава, че извадката от производители от Съюза е достатъчно представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(19)
По отношение на твърдението за общата представителност на извадката следва да се припомни, че като се има предвид силно фрагментираният характер на промишлеността на Съюза, дружествата в извадката неизбежно обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Във всеки случай член 17 от основния регламент предвижда, че разследванията могат да се ограничат до извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно, без обаче да се посочва определен количествен праг за равнището на представителния обем. С оглед на горепосоченото се потвърждава, че подбраната извадка е била представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да включи в извадката производители от Съюза, които предлагат ниски продажни цени и извършват дейност в държави като Полша и Чешката република; поради това получената по този начин извадка не би била представителна за средните продажни цени на производителите от Съюза.
(21)
В отговор на гореизложеното твърдение Комисията установи, че средните продажни цени на извадката за промишлеността на Съюза попадат в същите граници като средните продажни цени в публично достъпните статистически данни. Във всеки случай, както е обяснено в съображение 125, разследването показа, че дори да се вземат предвид публично достъпните цени за тези държави, това не би променило съществено окончателните констатации.
(22)
Редица страни представиха коментари относно използваната методология за подбор на извадката от промишлеността на Съюза в сравнение с подбора на извадката от китайските износители, която се основава единствено на обема на износа.
(23)
По отношение на различните методологии, използвани за изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза, от една страна, и китайски производители износители, от друга, следва да се отбележи, че методологиите са използвани според целите на извадката. По отношение на промишлеността на Съюза Комисията трябва да направи оценка на състоянието на цялата промишленост; поради това бяха избрани критерии, които биха гарантирали най-представителна картина на целия отрасъл. По отношение на китайските износители беше сметнато за целесъобразно да се избере извадка, която се основава на най-голям обем на износа на разглеждания продукт, поради което в извадката бяха включени най-едрите износители. Следва да се отбележи също, че член 17 от основния регламент не задължава подборът на двете извадки да се основава на едни и същи критерии. Освен това в този случай, преди да се състави окончателната извадка от китайски производители износители, на съдействащите страни в Китай и на китайските власти беше предоставена възможност да представят своите коментари относно предложената извадка. Бяха получени коментари по отношение на състава на извадката без отношение към нейната представителност.
(24)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители заяви, че член 17 от основния регламент съдържа допускането, че извадките от производители от Съюза и от производители износители трябва да се правят въз основа на едни и същи критерии. След окончателното оповестяване няколко китайски заинтересовани страни продължиха да твърдят, че при подбора на съответните извадки е имало дискриминация при третирането на китайските производители износители и производителите от Съюза.
(25)
В отговор на твърдението след окончателното оповестяване, че при подбора на извадките от производители от Съюза и производители износители следва да се прилагат едни и същи критерии, по причините, изложени в съображение 23, се приема, че извадките могат да бъдат направени въз основа на различни критерии. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(26)
По отношение на факта, че, както беше посочено в съображение 23, не бяха получени коментари относно представителността на извадката, тези заинтересовани страни заявиха, че към момента на подбора на извадките заинтересованите китайски страни не са били уведомени, че се използват различни критерии, и затова не са можели да коментират този факт.
(27)
По отношение на факта, че китайските заинтересовани страни не са били уведомени за различните критерии, използвани при подбора на извадките, стандартна практика в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент е със страните да се провеждат консултации относно състава на предложените извадки за собствената им категория, например с производителите износители се провеждат консултации единствено за предложената извадка от производители износители. При тези обстоятелства твърдението на тези страни, че не са имали възможност да представят коментари във връзка с различните критерии за подбор на извадките към момента на тяхното подбиране, не се взема под внимание.
(28)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че като е взела предвид различните сегменти при подбора на извадката, Комисията е нарушила разпоредбите на член 4, параграф 1 от основния регламент, който постановява, че анализът следва да се прави по отношение на промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени видове или групи дружества.
(29)
Твърдението, че разделянето на извадката на три сегмента е в нарушение на член 4, параграф 1 от основния регламент, не може да бъде прието. Както може да бъде изведено от съображение 23, избраната извадка представлява цялата промишленост на Съюза, а не само определена група от дружества, както твърди засегнатата страна. Освен това в член 17, параграф 1 от основния регламент изрично се дава възможност за подбор на представителна извадка, за да се определи вредата. Следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(30)
След окончателното оповестяване същата заинтересована страна оспори факта, че географското разпределение е било взето предвид при подбора на извадката с довода, че Съюзът представлява единен пазар и че съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент се предоставя единствено възможност извадката да се подбере въз основа на най-големия представителен обем.
(31)
По отношение на твърдението за използването на критерия за географското разпределение следва да се отбележи, че това е фрагментирана промишленост и за да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, се използва географското разпределение на производителите в държавите-членки с цел да бъдат отразени различните обстоятелства, които могат да се срещнат в Съюза. Извадката обхваща държави-членки, в които се произвежда приблизително 90 % от продукцията на Съюза; след оттеглянето на полското дружество този висок процент се запази - приблизително около 80 %. По този начин приложената от Комисията методология гарантира, че извадката е представителна за производството на Съюза като цяло и е в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(32)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че в извадката от производители от Съюза са били подбрани само средни и малки дружества, за които се твърди, че имат по-високи разходи и цени от големите китайски дружества.
(33)
Този довод не беше подкрепен с никакви доказателства. Следва да се отбележи, че извадката включва дружества от всички сегменти. Освен това други фактори освен големината на дружеството биха могли да окажат влияние върху разходите - като разходи за суровини, амортизация или използване на капацитета.
4. Права на страните
4.1. Поверителност на името на жалбоподателите и дружествата, подкрепящи жалбата
(34)
Една от заинтересованите страни заяви, че липсата на информация относно идентичността на жалбоподателя не е дала възможност на заинтересованите страни изцяло да упражнят правото си на защита. Също така бе изтъкнато, че тъй като някои производители не са поискали името им да бъде запазено в тайна, искането за анонимност не е било обосновано.
(35)
Една от заинтересованите страни повтори твърдението си, че не са били налице основания да се допусне поверителност относно имената на повечето производители, подали жалбата, както и на тези, поддържащи жалбата. По-специално беше заявено, че в документацията, открита за проверка от заинтересованите страни, не са били включени никакви доказателства в подкрепа на исканията за поверителност. Освен това бе заявено, че непознаването на идентичността на включените в извадката дружества означава, че други заинтересовани страни не са били в състояние да представят коментари относно точността на оценката на микропоказателите.
(36)
В отговор на окончателното оповестяване същата страна попита дали всички свързани дружества на производителите, включени в извадката, са подали отговор на въпросника.
(37)
Следва да се припомни, че в член 19 от основния регламент се предвижда възможност за защита на поверителна информация в случаите, когато оповестяването ѝ би дало значително конкурентно преимущество на конкурент или би имало значителен отрицателен ефект за лицето, предоставило информацията, или за трето лице, от което е получена информацията. Основната част от жалбоподателите пожелаха идентичността им да остане поверителна и представиха достатъчно доказателства, които сочат, че действително съществува сериозна възможност за предприемане на ответни действия, inter alia, във вид на нереализирани продажби за тези производители, ако имената им бъдат разкрити. Поради това искането на тези дружества бе прието от службите на Комисията.
(38)
По отношение на твърдението, че някои производители не са поискали името им да бъде третирано като поверително, следва да се отбележи, че този факт не засяга правото на други дружества да поискат такова третиране, когато за това бъдат посочени достатъчни причини. За всяко искане бе извършена индивидуална оценка и поради това твърдението се отхвърля.
(39)
По въпроса дали всички свързани дружества на производителите от Съюза, включени в извадката, са подали отговори на въпросника, следва да се отбележи, че по принцип и сама по себе си липсата на отговор от свързан производител от Съюза не би попречила непременно на Комисията да достигне до надеждни заключения относно вредата, при условие че подадените отговори на въпросника могат да бъдат проверени. По-специално това би станало в случаите, когато свързаните дружества са отделни юридически лица с отделно счетоводство.
5. Обхват на разследването. Включване на внос от Турция
(40)
Една от страните, представляваща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(41)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да се отбележи, че при откриването на процедурата липсваха доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка от тази държава, които да обосноват откриването на антидъмпингова процедура за този внос. Поради това твърдението, че Турция е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, се отхвърля.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(42)
След налагането на временните мерки една от заинтересованите страни посочи, че има промени в кодовете по КН за разглеждания продукт в регламента за налагане на временните мерки и в известието за започване и запита какви са причините за тези разлики, както и дали те водят до промяна в продуктовия обхват.
(43)
Във връзка с това следва да се подчертае, че разликите между кодовете по КН, посочени в регламента за налагане на временни мерки и в известието за започване, не са свързани с промяна на определението на продукта или обхвата на разследването. Измененията не променят обхванатите видове плочки, а са свързани само с необходимостта да се вземат предвид общите промени в Комбинираната номенклатура, предвидени с Регламент (ЕС) № 861/2010 на Комисията, които влязоха в сила на 1 януари 2011 г. (5)
(44)
Една от заинтересованите страни поиска някои керамични мозайки да бъдат изключени от обхвата на продукта. Страната твърди, че в случай на налагане на мерки продуктът от тази категория би загубил конкурентоспособност спрямо други продукти, с които е взаимозаменим, и че във всеки случай в този конкретен сегмент няма дъмпинг.
(45)
По отношение на това твърдение разследването разкри, че керамичните мозайки и други видове керамични плочки имат еднакви основни физически и технически характеристики, поради което преразглеждането на обхвата на продукта не е оправдано. Що се отнася до твърдението за липса на дъмпинг в този сегмент, което не беше подкрепено с никакви доказателства, анализът на дъмпинга и вредата трябва да отразява картината за целия разглеждан продукт. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(46)
С оглед на гореизложеното и поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт се потвърждават съображения 25-32 от регламента за налагане на временни мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(47)
Поради липсата на други коментари или констатации относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 33-40 от регламента за временните мерки.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(48)
Не бяха получени коментари относно решението за предоставяне или отказ на индивидуално третиране за отделни дружества.
(49)
Двама вносители обаче поставиха под въпрос цялостната достоверност на извършения от Комисията анализ за индивидуално третиране, като заявиха, че Съюзът ежегодно разпределя субсидии по линия на структурните фондове.
(50)
В тази връзка следва да се отбележи, че в член 9, параграф 5 от основния регламент се определят условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да ползва дружеството статут на индивидуално третиране. Предполагаемото съществуване на субсидии в Съюза няма отношение към това проучване. Поради това твърдението се отхвърля и се запазват заключенията, изложени в съображения 41-44 от регламента за временните мерки.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(51)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем съдействащи производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бе взето решение за провеждане на ИР за един производител износител - Kito Group, тъй като това не би затруднило неоправдано разследването. Тази група безспорно съставлява най-големия обем на износа от осемте производители, поискали индивидуално разследване.
(52)
Тази група подаде заявление за ИТ. След разглеждане на заявлението първоначално бе предложено да се предостави индивидуално третиране на Kito Group, тъй като не бяха открити причини дружеството да не получи ИТ.
(53)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент явно не се допуска да бъдат приети ограничен брой искания за ИР, при положение че са били получени много такива искания. Жалбоподателят заяви, че този възглед се подкрепя от множество предишни антидъмпингови разследвания. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченото условие в член 17, параграф 3 от основния регламент за разглеждане или не на искания за ИР е дали това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежния срок. При текущото разследване и както е посочено в съображение 51, разглеждането на едно от осемте заявления за ИР не би затруднило неоправдано разследването. По отношение на предишни разследвания, при които са били разглеждани искания за ИР, следва да се отбележи, че степента на затруднението при такива искания и необходимостта от своевременно приключване на разследването трябва да се оценяват за всеки отделен случай. С оглед на гореизложеното твърденията на жалбоподателя се отхвърлят.
(54)
След окончателното оповестяване бяха получени сведения и доказателства, че Kito Group може да не са оповестили всички свързани дружества в групата, в резултат на което констатациите за групата могат да бъдат непълни. На групата бе предоставена възможност да коментира тези сведения и тя бе уведомена, че може да се наложи да бъдат приложени разпоредбите на член 18 от основния регламент. В отговор групата потвърди, че в своя отговор на антидъмпинговия въпросник действително не е оповестила две свързани дружества, но заяви, че това е обикновено недоглеждане без последици, което не следва да оказва влияние върху констатациите, тъй като дружествата не участват в производството и/или пускането на пазара на разглеждания продукт. Въпреки това неоповестяването на тези две дружества е попречило да се направи реална оценка и проверка на дейностите на групата по отношение на разглеждания продукт. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че групата не е предоставила необходимата информация в подходящи срокове и следователно констатациите за дружеството са направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(55)
Двама вносители представиха коментари срещу избора на Съединените американски щати („САЩ“) за държава аналог с твърдението, че САЩ е неподходяща държава аналог поради незначителното собствено производство и липсата на конкурентоспособност на световния пазар. Освен това те заявиха, че изборът на САЩ е необоснован, с твърдението, че липсата на алтернативни държави аналози е предизвикана от неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза върху производители от други възможни държави аналози с цел те да бъдат разубедени да окажат евентуално съдействие. Двама вносители приведоха довода, че Комисията не е взела предвид информация от редица държави, които биха могли да окажат съдействие, и че публично достъпни данни от национални или транснационални сдружения на производителите в трети страни не са били взети предвид.
(56)
Разглеждайки на първо място последния довод, следва да се припомни, че за провеждането на разследване за нивото на дъмпинга е необходима конкретна информация за отделното дружество. Поради това този довод беше отхвърлен.
(57)
По отношение на твърденията за неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза с цел разубеждаване от съдействие следва да се отбележи, че за това няма представени никакви доказателства. Поради това се наложи тези коментари да не бъдат взети под внимание.
(58)
Тези вносители заявиха също така, че годишният производствен обем на керамични плочки в САЩ е приблизително 60 милиона m2 годишно, а не 600 милиона m2, както е посочено в съображение 51 от регламента за временните мерки. При проверката беше установено, че това е вярно.
(59)
По отношение на въпроса дали САЩ са подходяща държава аналог с оглед на значително по-ниското равнище на производство, следва да се подчертае, че пазарът в САЩ е силно конкурентен - в страната има няколко местни производствени дружества и количествата на вноса са значителни. Освен това, както е посочено в съображение 52 от регламента за временните мерки, няма доказателства за съществуването на нетарифни бариери, които биха били съществена пречка пред конкуренцията на пазара. При тези обстоятелства въпреки по-ниския производствен обем общото заключение, че САЩ представляват подходяща държава аналог, остава непроменено.
(60)
Двама вносители заявиха, че единичните продажни цени на плочки, произведени в САЩ, са много по-високи на вътрешния пазар в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, и съпоставянето им с експортните цени води до наличие на дъмпингови практики. Този довод бе сметнат за неуместен за целите на настоящата процедура, тъй като всякакви подобни твърдения, ако приемем, че съществуват prima facie доказателства за тях, биха могли да бъдат проучени задълбочено единствено чрез отделна антидъмпингова процедура във връзка със САЩ. Поради това доводът не беше взет под внимание.
(61)
Тези вносители заявиха също така, че съдействащият производител от САЩ е собственост или дъщерно дружество на производители от Съюза и следователно разследването е било опорочено, тъй като получените данни не са били независими.
(62)
Следва да се припомни, че данните, представени от съдействащия производител от САЩ, бяха проверени на място. Поради това твърдението бе сметнато за неуместно и не беше взето под внимание.
(63)
Тези вносители заявиха също така, че обемите на износа на САЩ са ограничени. Беше прието, че този довод няма отношение към избора на държава аналог, тъй като данните за държавата аналог се използват за определяне на нормалната стойност, а не на експортните цени. Поради това доводът беше отхвърлен.
(64)
Накрая същите вносители заявиха, че запазването на поверителност относно идентичността, обема, стойността и качеството на продукцията на използвания за аналог съдействащ производител не е обосновано. Следва да се припомни, че използваният за аналог съдействащ производител поиска поверителност поради опасения от ответни търговски мерки и искането му беше сметнато за обосновано. Освен това не може да се изключи възможността предоставянето на каквито и да било данни, поискани от вносителите, дори в определени граници, да доведе до разкриване на идентичността на производителя в държавата аналог. Поради това твърдението на вносителите не беше взето под внимание.
(65)
След окончателното оповестяване горепосочените двама вносители повториха редица от изложените по-горе твърдения, без обаче да представят други съществени доказателства. При тези обстоятелства твърденията им остават отхвърлени.
(66)
Освен това двамата вносители заявиха, че тъй като според твърденията съдействащият производител от САЩ се контролира от производител от Съюза, изборът на това дружество от САЩ като подходящ производител от държавата аналог е опорочен. По-специално те заявиха, че дружеството от САЩ не е икономически независимо и следователно не може да служи като показател за дъмпинг. Вносителите обосновават твърдението си, позовавайки се на член 2, параграф 1, трета и четвърта алинея от основния регламент. В отговор на това твърдение преди всичко трябва да се изтъкне, че както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки и в съображение 69, съдействащият производител от САЩ поиска запазване на анонимността му и искането му беше уважено. При тези обстоятелства съществуването на връзка между дружеството от САЩ и производител от Съюза не може да бъде потвърдено или отхвърлено. Следва да се отбележи обаче, че горепосочените разпоредби на основния регламент се отнасят до това как да се третират продажните цени на дружество, явяващо се обект на разследване, когато то продава на свързана с него страна. Тези разпоредби не засягат въпроса за евентуалното наличие на връзка между производител от държавата аналог и производител от Съюза. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(67)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители представи множество твърдения. На първо място те заявиха, че поради предполагаемия малък обем на продажбите на производителите от САЩ на техния вътрешен пазар в сравнение с китайския износ за Съюза САЩ не са подходящи за държава аналог. Във връзка с това при разглеждането на възможни държави аналог един от изследваните елементи, inter alia, е равнището на конкуренцията в тези държави. Наличието на сходни равнища на продажбите на вътрешния пазар между местната промишленост и вноса от страната, която е обект на разследването, не е предпоставка за приемането на дадена държава за подходяща държава аналог. По отношение на тези твърдения, както е посочено в съображение 59, беше установено, че пазарът в САЩ е достатъчно конкурентен, за да представлява подходящ избор. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(68)
Сдружението на вносителите също така заяви, че според тях значителният внос на пазара в САЩ не е целесъобразен фактор за избора на САЩ за държава аналог. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че равнището на вноса действително е един от важните фактори, които се проучват при избора на подходяща държава аналог. Съчетанието от вътрешно производство и високи обеми на вноса допринася за създаването на конкурентен пазар, както е посочено в съображение 59. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(69)
Сдружението на вносителите също така запита какви доказателства са били представени от съдействащия производител в държавата аналог, за да се докаже опасността от ответни търговски мерки, посочена в съображение 64. В тази връзка дружеството от САЩ изтъкна, че на пазара в САЩ има множество китайски производители износители на керамични плочки, с които дружеството от САЩ се конкурира за едни и същи клиенти. При тези обстоятелства дружеството от САЩ заяви, че се опасява от ответни търговски мерки, ако идентичността му бъде разкрита. По отношение на представените доказателства за опасността от ответни търговски мерки следва да се отбележи, че евентуалният риск, произтичащ от факта, че дружеството от САЩ и китайските производители износители, извършващи дейност на пазара в САЩ, се конкурират за едни и същи клиенти, бе сметнат за правдоподобен. При тези обстоятелства искането на дружеството за запазване на анонимността му беше прието.
(70)
Сдружението също заяви, че тъй като според твърденията на вътрешния пазар в САЩ средната продажна цена за керамични плочки, произведени в САЩ, е няколко пъти по-висока от цената на китайския внос в Съюза, продуктът от САЩ не представлява „сходен продукт“ с внасяния продукт от Китай. В тази връзка фактът, че тези две цени се различават, не е основание да се смята, че продуктът от САЩ не е сходен с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, беше установено, че разглежданият продукт и, inter alia, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в САЩ, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(71)
Накрая сдружението запита защо Съюзът не е приет за подходяща държава аналог при липсата на съдействие от трети страни, различни от САЩ. В тази връзка, като се има предвид определянето на САЩ за подходяща държава аналог, както е посочено в съображение 59, не възникна необходимост от проучване на други възможни подходящи пазари. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(72)
Поради липсата на допълнителни коментари се потвърждава, че изборът на САЩ за държава аналог е подходящ и основателен в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и се потвърждава изложеното в съображения 45-54 от регламента за временните мерки.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(73)
Двама вносители приведоха довода, че без информация за обема на продукцията на производителя от САЩ заинтересованите страни не биха могли да проверят дали поради икономии от мащаба би могла да съществува съществена разлика между производствените разходи на производителя от САЩ и включените в извадката китайски производители, които годишно произвеждат повече от 10 милиона m2 керамични плочки. Тези вносители заявиха също така, че производственият обем на избрания за аналог производител и китайските производители не е съпоставим поради по-ниския производствен обем на избрания за аналог производител или в държавата аналог. Следва да се припомни, че производственият обем на избрания за аналог съдействащ производител е поверителен и поради това не може да бъде оповестен. Следва да се припомни също, че китайската промишленост е силно фрагментирана и се състои най-вече от МСП. Поради това тези доводи бяха сметнати за неоснователни.
(74)
Тези вносители посочиха, че, тъй като в член 2, параграф 1, втора алинея от основния регламент се съдържа изискването нормалната стойност да се определи на основата на цените на „други продавачи или производители“, определянето на нормалната стойност въз основа на данните от едно-единствено дружество е погрешно.
(75)
В тази връзка се припомня, че настоящата процедура засяга внос от държава без пазарна икономика, където нормалната стойност следва да бъде определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Затова твърдението беше отхвърлено.
(76)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносителите заяви становището си, че нормалната стойност в държава аналог не може да се основава на данни от едно-единствено дружество. Поради причините, изложени в съображение 75 обаче, твърдението се отхвърля.
(77)
Накрая тези вносители заявиха, че продуктът на избрания за аналог производител няма представителност, тъй като според тях обслужва единствено високия ценови сегмент. Тъй като искането за поверителност на избрания за аналог производител бе уважено, това твърдение нито се потвърждава, нито се отхвърля. Във всеки случай дори твърдението да беше вярно, както е обяснено в съображение 61 от регламента за временните мерки, където това бе оправдано, бяха направени корекции на изградената нормална стойност, за да се вземат под внимание всички видове плочки, включително и препродаваните след поставяне на търговска марка. Поради това твърдението беше сметнато за неоснователно и беше отхвърлено.
4.3. Експортна цена
(78)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че продажбите на някои видове керамични плочки в Съюза през ПР са били класифицирани погрешно от службите на Комисията и че дъмпинговият марж за дружеството следва съответно да се поправи. В тази връзка при посещението за проверка на място в дружеството беше установено, че дружеството погрешно е класифицирало някои керамични плочки и то бе надлежно информирано за това. След това плочките бяха правилно прекласифицирани за точно изчисляване на дъмпинга. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(79)
След окончателното оповестяване същият производител износител заяви, че някои сделки за експортни продажби за Съюза през ПР не са били взети под внимание при изчисляването на дъмпинговия марж на дружеството. В тази връзка беше установено, че сделките не са взети под внимание, тъй като датите на фактурите се падат след края на ПР. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(80)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 59 от регламента за временните мерки.
4.4. Сравнение
(81)
Бяха направени коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена.
(82)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество следва да се отчете фактът, че експортните продажби са били извършени чрез несвързани търговци. Беше установено, че това твърдение е основателно и впоследствие CIF стойностите за този износител бяха преизчислени. След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че експортните цени не е трябвало да бъдат преизчислени, тъй като информацията, предоставена от несвързаните търговци, не е надеждна - според твърденията само някои от търговците, чрез които производителят износител продава, са предоставили информация. В тази връзка беше установено, че всички несвързани търговци, чрез които производителят износител продава, са предоставили ценова информация. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(83)
Друг производител износител заяви, че стойността на застраховките не е била правилно отчетена при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите за този износител бяха съответно поправени.
(84)
Една група дружества износители заявиха, че застрахователните разходи, включени в техните CIF стойности, са били грешно изчислени. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите бяха преизчислени. Освен това беше установено, че за едно дружество от групата разходите за заготовка не са били взети предвид при определянето на стойността франко завода. Това също бе поправено.
(85)
Двама вносители заявиха, че при изчисляването на експортните цени е трябвало да бъде взето предвид движението на валутния курс на американския долар през ПР. Следва да се припомни обаче, че в съответствие със стандартната практика на Комисията за преизчисляване в друга валута през ПР са използвани валутни курсове на месечна база, с което движението на валутния курс през ПР реално е било отчетено.
(86)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че тъй като нормалната стойност се основава на данни от един производител в държавата аналог и впоследствие от съображения за поверителност не е било възможно да бъдат оповестени точни данни, е задължително да се гарантира, че са били направени целесъобразни корекции с цел да се обезпечи съпоставимост на продукта за изчисляване на дъмпинга. В тази връзка, както е посочено в съображение 61 от регламента за временните мерки, бяха направени необходимите корекции, за да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
(87)
След окончателното оповестяване двама вносители заявиха, че съдействащият производител в САЩ обслужва единствено високия ценови сегмент за керамични плочки, докато китайските производители износители обслужват ниския ценови сегмент. Що се отнася до гарантирането на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, тези вносители твърдят, че необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент не са им били оповестени. В тази връзка следва да се отбележи, че съображение 61 от регламента за временните мерки съдържа обяснение за направените корекции с цел да се гарантира обективно сравнение.
4.5. Дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи износители
(88)
Като се вземат предвид всички гореизложени коментари, окончателните дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи производители, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, се определят, както следва:
Име на дружеството/групата
Окончателен дъмпингов марж
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Дъмпингови маржове за всички останали съдействащи производители износители
(89)
Вследствие на промените в изчислението на дъмпинговите маржове, посочени в съображение 88, среднопретегленият дъмпингов марж за извадката, който се основава на дъмпинговите маржове на включените в нея четирима съдействащи производители износители, е 30,6 %. Във връзка с това следва да се отбележи, че за дружеството Heyuan Becarry Co Ltd, на което не беше предоставено нито ТДПИ, нито ИТ, дъмпинговият марж беше изчислен по начина, описан в съображение 88 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграф 6, първото изречение от основния регламент този дъмпингов марж бе използван за изчисляване на среднопретегления дъмпингов марж за включените в извадката страни, приложим за съдействащите износители, които не са избрани за участие в извадката. Тъй като на Heyuan Becarry Co. Ltd не беше предоставено ТДПИ и беше установено, че решенията за експортни продажби на дружеството са обект на съществена намеса от страна на държавата, при внос от Heyuan Becarry Co. Ltd следва да се прилага същото мито като при внос от съдействащи износители, които не са избрани за участие в извадката.
(90)
По отношение на метода за изчисляване на дъмпинговия марж за дружеството Heyuan Becarry Co. Ltd, което, както беше упоменато по-горе, е оказал съдействие производител износител, включен в извадката, на когото обаче не е предоставено индивидуално третиране в съответствие със съображение 65 от регламента за временните мерки, позоваването в това съображение на съображение 64 от регламента за временните мерки следва да се отнася по-скоро до съображение 62.
4.7. Дъмпингов марж за дружество, подало заявление за индивидуално разследване
(91)
За дружеството, посочено в съображения 51-54, за което е проведено индивидуално разследване с оглед прилагането на член 18 от основния регламент, ще се прилага дъмпинговият марж за цялата държава.
4.8. Дъмпингови маржове за всички други неоказали съдействие производители износители
(92)
Поради липсата на коментари относно изчисляването на дъмпинговия марж за всички други производители износители се потвърждава изложеното в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки.
(93)
Като се вземат предвид коментарите, изложени в съображения 81-85, дъмпинговият марж за цялата държава се определя на 69,7 %.
4.9. Изявления относно списъка на съдействащите износители
(94)
Бяха получени редица твърдения, че 13 от производителите износители, включени в приложението към регламента за временните мерки, които се ползват от среднопретегленото временно мито, са само търговци, а не производители и следователно не трябва да бъдат включени в приложението.
(95)
След допълнителна проверка беше установено, че тези твърдения са верни по отношение на пет дружества. Тези дружества бяха уведомени за намерението да бъдат изключени от приложението и им беше предоставена възможност да направят коментар. Три от дружествата не представиха допълнителни коментари, а две дружества представиха допълнителни твърдения по този въпрос. Тези допълнителни твърдения не съдържаха достатъчно доказателства, за да покажат, че тези дружества действително са производители износители на разглеждания продукт, и затова бяха отхвърлени. Тези пет дружества бяха съответно изключени от списъка на дружествата, които се ползват от среднопретегленото окончателно мито.
4.10. Събития, настъпили след приключването на ПР
(96)
След оповестяването на временните констатации постъпиха твърдения, че връзката между група от двама съдействащи производители износители е била преустановена поради промени в акционерната структура. Вследствие на това едно от двете дружества поиска да получи индивидуално мито независимо от митото, определено за другото дружество.
(97)
От предоставените сведения изглежда, че връзките между двете дружества са били преустановени след ПР. Въздействието на предполагаемото разделяне в структурата на групата и искането на едно от дружествата да му бъде определена индивидуална митническа ставка ще трябва да бъдат подробно разгледани. В тази връзка, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото разделяне, това може да бъде своевременно разгледано в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства искането на дружеството за определяне на индивидуално мито по време на настоящото разследване се отхвърля.
(98)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че за един от свързаните производители износители, посочени в съображение 97, следва да бъде изчислено отделно мито въз основа на съществуващи доказателства, че дружеството осъществява по-високо ниво на дъмпинг в сравнение с другия производител износител. В тази връзка следва да се отбележи, че ако за производители износители, които са били свързани по време на ПР, не бъдат изчислени един и същ среднопретеглен дъмпингов марж и едно и също мито, това би дало възможност за заобикаляне на митата от производителя износител, за когото е определено по-високо мито. Тъй като бе установено, че двамата производители износители, засегнати от настоящото разследване, са били свързани по време на ПР, няма основания за определяне на отделни мита за двете дружества. Както е посочено в съображение 97, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото им разделяне, това може да се разгледа в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства твърдението на жалбоподателя се отхвърля.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(99)
Поради липсата на коментари или нови констатации относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 68-70 от регламента за временните мерки.
1.1. Потребление на Съюза
(100)
Поради липсата на коментари или констатации относно потреблението на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 71 и 72 от регламента за временните мерки.
2. Внос от Китай
(101)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос анализа на вноса и заяви, че както в жалбата, така и в регламента за временните мерки няма данни за обема на вноса, с твърдението, че измерването в m2 представлява измерване на площта, а не на обема.
(102)
Друга заинтересована страна заяви, че промените в цената и обема на вноса от Китай показват просто нормални колебания в търговията и следователно не могат да бъдат показател за поведението на китайските износители по отношение на дъмпинга.
(103)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни оспори надеждността на статистическите данни на Евростат с твърдението, че реалните цени на вноса от Китай са по-високи и следователно са съпоставими с цените на вноса от други трети държави. Освен това бе заявено, че това би оказало влияние върху установените дъмпингови маржове.
(104)
Друга заинтересована страна заяви, че извършеният от нея анализ на статистическите данни на Евростат относно пазарния дял и вносната цена леко се различава от посочените в регламента за временните мерки и че тези констатации следва да бъдат съответно изменени.
(105)
Друга заинтересована страна заяви, че службите на Комисията не са взели предвид увеличението на цените на китайския внос след края на ПР през 2010 г.
(106)
Относно твърдението за единицата мярка, използвана за определяне на обемите на вноса, понятието „обем“ в член 3, параграф 2 от основния регламент се отнася по-скоро за „количество“, отколкото за „кубатура“. За всеки продукт следва да се използва най-представителната единица мярка. По отношение на разглеждания продукт дружествата на световния пазар редовно използват квадратни метри (m2). Поради тази причина това беше сметнато за най-подходящата единица за целите на настоящото разследване и твърдението в тази връзка беше отхвърлено.
(107)
Що се отнася до промените в цената и обема на вноса от Китай, измененията в абсолютно изражение действително са ограничени. Вносът от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период. Въпреки това заключението относно обема на вноса от Китай трябваше да се постави в контекста на общо свиване на потреблението на пазара в Съюза. Фактът, че вносът от Китай е намалял само с 3 на сто през този период, при положение че общото потребление се е свило с 29 на сто, очевидно е оказал въздействие върху пазарното присъствие на този внос на пазара на Съюза. По този начин поддържането на стабилен внос е позволило на китайските вносители да спечелят пазарен дял в период, когато други дружества са отчитали загуби.
(108)
Относно развитието на цените на вноса от Китай средните цени на вноса, посочени в съображение 73 от регламента за временните мерки, се основават на статическите данни на Евростат. Поставени бяха въпроси относно точността на средните цени на вноса към някои държави-членки, но не бяха потвърдени никакви промени в официалните статистически данни. Във всеки случай следва да се припомни, че данните на Евростат се използват единствено за определяне на общите тенденции и че дори ако вносните цени от Китай е трябвало да бъдат завишени, общата картина на нанесената вреда би останала същата с големи маржове на подбиване на цените и продажба на занижени цени. Във връзка с това следва да се отбележи, че за изчислението на вредата и дъмпинговия марж не са използвани данни на Евростат. За определяне на нивото на маржовете са използвани само проверени данни от посетените дружества. Поради това дори да бъдат установени несъответствия спрямо статистическите данни, това не би оказало никакво въздействие върху нивото на оповестените маржове.
(109)
По отношение на твърдението, че службите на Комисията не са взели предвид данните на Евростат от 2010 г., този довод не може да бъде приет, тъй като цифрата за ПР включва първото тримесечие на 2010 г. По отношение на периода от второто до четвъртото тримесечие на 2010 г. следва да се отбележи, че тези цифри са свързани с периода след ПР, който не следва да се взема предвид. Освен това дори ако тези стойности е трябвало да бъдат взети предвид, от статистическите данни за вноса е видно, че цените на вноса с произход от трети страни също са се увеличили, което свидетелства, че такава е била общата тенденция, а не изолиран случай, свързан специално с вноса от Китай.
3. Подбиване на цените
(110)
Следва да се припомни, че на предварителния етап, както е посочено в съображение 76 от регламента за временните мерки, подбиването на цените се определя, като среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, се сравнят със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита, разходите след вноса и нивото на търговията.
(111)
Една от страните заяви, че оповестените изчисления относно изчисляването на експортната цена не отговарят на обяснението, дадено в съображение 76 от регламента за временните мерки. След проверка беше потвърдено, че в текста на съображението има грешка. Действително на предварителния етап корекцията за нивото на търговията е била направена спрямо продажните цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза франко завода и при изчисляването на средната експортна цена тя не е била коригирана за разходите, направени след вноса. На окончателния етап CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от разглежданата държава бяха коригирани за съществуващите мита и за разходите след вноса (разходи, извършени в пристанище в Съюза за внос, транспортиране и складиране преди препродажбата от вносителите) въз основа на информация, предоставена от съдействащите несвързани вносители.
(112)
Друга страна заяви, че когато при корекцията бъдат занижени, за да се вземат предвид разходите за дистрибуция и търговия, цените биха били подобни на тези на износа от Китай. Тези корекции обаче вече са били включени при предварителните изчисления; следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(113)
Разследването разкри равнища на подбиване на цените между 43,2 % и 55,7 %, които леко се различават от предварителните констатации (вж. съображение 77 от регламента за временните мерки). Причината за тази промяна е изчисляването на нова CIF стойност за производителя износител, посочен в съображения 83-85, и изчисляването на индивидуална CIF експортна цена за производителя износител Kito Group, посочен в съображение 51.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(114)
Поради липсата на коментари или констатации по отношение на вноса от трети държави, различни от Китай, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 78-80 от регламента за временните мерки.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Макроикономически показатели
5.1.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
(115)
Поради липсата на коментари или констатации относно производството, капацитета и използването на капацитета се потвърждават заключенията, изложени в съображения 84 и 85 от регламента за временните мерки.
5.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Поради липсата на коментари или констатации относно обема на продажбите и пазарния дял се потвърждават заключенията, изложени в съображения 86 и 87 от регламента за временните мерки.
5.1.3. Заетост и производителност
(117)
Поради липсата на коментари или констатации относно заетостта и производителността се потвърждават заключенията, изложени в съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки.
5.1.4. Ниво на дъмпинговия марж
(118)
Дъмпинговите маржове са посочени в съображения 88-93. Потвърждава се, че всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Поради това, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, се потвърждава, че въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2. Микроикономически показатели
5.2.1. Складови наличности
(119)
Една от страните оспори правилността на данните, посочени в съображения 93-95 от регламента за временните мерки. Страната заяви, че стойността на складовите наличности като процент от производството през целия разглеждан период е значително по-ниска от стойността, посочена в таблица 10 от същия регламент. Изчисленията бяха проверени и бе установено, че само процентните данни за 2009 г. и ПР са били погрешно изчислени и че при тези периоди процентът на складовите наличности действително е бил малко по-голям от посочения по-рано процент. Правилните изчисления се съдържат в таблица 1 от настоящия регламент.
(120)
Същата страна заяви, че ако промишлеността на Съюза е била принудена да увеличи складовите си наличности до ниво, равно на продукцията за шест месеца, както е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, процентът на складовите наличности би представлявал 50 % над общото производство, а не 59 %, както е видно в таблица 10 от регламента за временните мерки.
(121)
В тази връзка следва да се подчертае, че анализите, изложени в съображения 93 и 94 от регламента за временните мерки, взаимно се допълват и не са идентични. При първия анализ е посочен процентът на стоковите наличности на включените в извадката дружества, измерен в квадратни метри и съпоставен с продукцията на включените в извадката дружества, също изразена в квадратни метри (61 % за ПР). При втория анализ се посочва на колко месеца продукция се равняват складовите наличности, съхранявани от включените в извадката дружества, спрямо дванадесетте месеца на годината (50 % за ПР).
(122)
Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката в броя на месеците продукция, на които се равняват складовите наличности. В тази връзка през 2007 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през ПР са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 61 % от общата годишна продукция). В таблица 1 са посочени обемите на складовите наличности, отново изразени като отношение на броя месеци към годишната продукция.
(123)
Таблица 1
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (хиляди m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
56 %
61 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности, спрямо годишната продукция
5,2
5,9
6,7
7,4
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности (на 12-месечна база)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Поради това се потвърждава заключението, че развитието на складовите наличности показва наличие на вреда.
5.2.2. Продажни цени
(125)
Както бе посочено в съображение 20, една заинтересована страна оспори констатациите, изложени в съображения 96-99 от регламента за временните мерки, относно продажните цени на промишлеността на Съюза с твърдението, че при определянето на единичната цена в Съюза Комисията не е включила производители от Полша и Чешката република и че няма съответствие на констатациите с действително наличните публични данни.
(126)
По отношение на това твърдение беше направена симулация и в нея бяха включени отчетените продажни цени в Полша, на която се падат приблизително 10 % от общото производство на Съюза. Не беше направена симулация за Чешката република, чието производство представлява по-малко от 3 % от общото производство на Съюза. Симулацията показа, че дори ако се вземат предвид цените в Полша, това не променя съществено окончателните заключения. На последно място в съответствие с приетата от нея методология Комисията изчисли продажните цени на промишлеността на Съюза, след като бяха направени съответните корекции, за да бъдат получени цените до първия независим клиент, с цел да се гарантира съпоставимост с китайските продажни цени.
(127)
Една от заинтересованите страни заяви, че аргументацията, изложена в съображение 97 от регламента за временните мерки с обяснението, че промишлеността на Съюза е била принудена да продава по-малки количества и по-голяма гама продукти, е погрешна, тъй като в такъв случай промишлеността на Съюза би трябвало да е загубила много повече от 2 % от пазарния си дял.
(128)
Следва да се отбележи, че акцентът върху продажбите на по-малки партиди не води непременно до загуба на по-голям пазарен дял. На първо място промишлеността на Съюза не е напълно изтласкана от пазара за по-големи еднородни партиди от продукта независимо от факта, че натискът на китайския внос на ниска цена е особено силен в този сектор. На второ място промишлеността на Съюза е успяла да запази присъствието си на целия пазар чрез свиване на продажните цени и производство на по-скъп асортимент, което е довело до намаляване на рентабилността, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. Следователно фактът, че промишлеността на Съюза не е изгубила по-голям дял от пазара, се обяснява с избора да запази присъствието си на пазара въпреки ценовия натиск от Китай.
5.2.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и възнаграждения
(129)
Една от страните заяви, че съществуват големи разлики в рентабилността между големите и малките дружества. По тази причина беше заявено, че средната печалба не е трябвало да се смята за представителна, тъй като извадката съдържа данни само от едно голямо дружество.
(130)
Друга страна заяви, че големите производители от Съюза са в добро финансово състояние. Същата страна твърди, че тъй като в средния марж на печалбата на промишлеността на Съюза няма загуби, дори ако бъдат прибавени малките дружества, както е посочено в съображение 101 и в таблица 12 от регламента за временните мерки, не може да бъде доказана цялостна вреда.
(131)
Следва да се отбележи, че с цел да се гарантира съгласуваност на констатациите с представителността на извадката, всички показатели за вреда (включително печалбата) са претеглени спрямо дела на всеки сегмент в общото производство на Съюза. От друга страна, представителността на голямото дружество за състоянието на сегмента на по-големите дружества се потвърждава. Следователно общите показатели, получени от анализа на включените в извадката дружества, са представителни за състоянието на цялата промишленост на Съюза и горното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(132)
По отношение на твърдението, че големите дружества не са понесли вреда, следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент анализът трябва да се прави за промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени групи или видове дружества. Както вече беше споменато в съображение 130, фактът, че през ПР няма загуби, не означава per se, че не е настъпила вреда.
5.2.4. Производствени разходи
(133)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с 14 % вследствие на увеличаването на складовите наличности и промяната на продуктовото съдържание. Според тази страна това заключение не би могло да бъде вярно, тъй като нивата на складовите наличности и продуктовото съдържание не са част от производствените разходи.
(134)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като поддържането на големи складови наличности представлява значителен финансов разход, който се включва в анализа на производствените разходи. От друга страна, многократните промени в продуктовото съдържание водят до допълнителни производствени разходи, тъй като производителят трябва често да променя производствения процес: това може да бъде скъпа операция, тъй като предизвиква моменти на бездействие и неоптимално използване на машините.
6. Заключение относно вредата
(135)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос заключението в съображение 107 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Според тази страна не би могло да има вреда вследствие на намаленото потребление, тъй като общият пазарен дял е останал непроменен.
(136)
По отношение на коментара относно стабилния пазарен дял на производителите от Съюза въпреки спада на потреблението следва да се отбележи, че пазарният дял не е единственият целесъобразен показател за вреда. Производителите от Съюза са успели да запазят своя дял на пазара на Съюза единствено за сметка на рентабилността, която е намаляла през разглеждания период. Поради това не може да се заключи, че стабилният пазарен дял на производителите от Съюза изключва наличието на вреда.
(137)
Предвид горепосоченото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения 107-111 от регламента за временните мерки.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(138)
Комисията получи коментари по предварителните констатации относно причинно-следствената връзка. Те повтарят коментарите, на които вече беше отговорено в съображения 128-132 от регламента за временните мерки относно самопричинена вреда. Не бяха представени допълнителни доказателства, които биха променили временните заключения. Поради това се потвърждават заключенията, изложени в съображения 135 и 136 от регламента за временните мерки.
1. Въздействие на вноса от Китай
(139)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент в рамките на предварителния етап беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(140)
Някои от страните заявиха, че спадът в производството и продажбите на промишлеността на Съюза е последица от намаленото потребление. Беше изказано и твърдението, че въздействието на китайския внос е било ограничено, имайки предвид, че пазарният дял на китайските дружества се е увеличил само с 1,6 %, от които не повече от 1 % би могъл да бъде свързан с пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(141)
Във връзка с това следва да се припомни, че разследването разкри съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на китайския внос и намаляването на печалбите на промишлеността на Съюза, както и увеличаването на складовите запаси. Освен това натиск върху промишлеността на Съюза са оказали не само увеличеният пазарен дял, но дори в още по-голяма степен ценовото поведение и високата степен на подбиване на цените от страна на китайските производители износители.
(142)
Както се припомня в съображение 113, разследването разкри значителни нива на подбиване на цените. То установи също така, че промишлеността на Съюза и вносителите до голяма степен продават на едни и същи клиенти, което означава, че промишлеността на Съюза е в пряка конкуренция с дъмпинговия внос по отношение на поръчките.
(143)
Като цяло това показва, че ценовият натиск, а не само обемите на вноса са довели до спад на рентабилността на промишлеността на Съюза и влошаване на повечето показатели за вреда.
2. Липса на конкуренция между плочки, произведени в Съюза, и плочки, внасяни на дъмпингови цени от Китай
(144)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вносът на керамични плочки от Китай не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те са несъпоставими. Във връзка с това бе изказано твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара на еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди. Твърди се също така, че китайската промишленост и промишлеността на Съюза не се конкурират поради факта, че китайските дружества развиват дейност в сегмента с ниско до средно качество на продукта, докато промишлеността на Съюза е насочена към сегмента със средно до високо качество. Като доказателство в това отношение беше изтъкната ограничената загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(145)
Въпреки че в подкрепа на гореизложените твърдения не бяха представени никакви съществени доказателства, все пак внимателно бе преценено дали вносът от Китай действително се конкурира с плочките, произведени в Съюза.
(146)
Във връзка с това следва да се отбележи, че Комисията направи изключително подробни сравнения, позволяващи разграничение между стотици видове различни плочки. В случая разследването показа съществено съответствие на видовете плочки между промишлеността на Съюза и износителите. Това ясно показва, че промишлеността на Съюза и вносът от Китай се конкурират по отношение на видовете на продукта. Следва да се припомни също така направената констатация в рамките на разследването, че промишлеността на Съюза и производителите износители са в пряка конкуренция, тъй като имат едни и същи клиенти.
(147)
По отношение на твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара за еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди, следва да се припомни - вж. съображение 95 от регламента за временните мерки, - че именно натискът на китайския внос е принудил промишлеността на Съюза да премине към по-малки партиди продукти с по-голямо разнообразие от цветове и размери. Промишлеността на Съюза все още присъства във всички пазарни сегменти и противно на гореизложеното твърдение моделът, който показва, че промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи към специални видове продукти, трябва да се разглежда като признак, че е била налице пряка конкуренция.
(148)
С оглед на гореизложеното доводът, че вносът от Китай не е причинил вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те не се конкурират, не може да бъде приет.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети държави
(149)
Някои от страните застъпиха довода, че вносът от Турция е трябвало да се разглежда като фактор със значително въздействие. По отношение на цените една от страните оспори заключението, че увеличението на цените от Турция с 19 % е значително.
(150)
Този довод беше обсъден в съображение 118 от регламента за временните мерки и не бяха открити нови доказателства, които да оборят заключението, направено на предварителния етап. Във връзка с това се потвърждава, че увеличаването на цените от Турция с 19 % трябва да се смята за съществено. Освен това относно предявеното обвинение, изложено в съображение 41, следва да се припомни, че не са съществували доказателства за дъмпингов внос от тази държава, който да е причинил вреда на промишлеността на Съюза, и поради това доводът не може да бъде приет.
3.2. Въздействие на намаляването на потреблението
(151)
Една от заинтересованите страни заяви, че спадът в потреблението е засегнал предимно Испания и Италия, където според твърденията вредата е най-силно изразена. За сметка на това китайският износ е предназначен основно за северните държави-членки, където не се отчита намаляване на потреблението и където според твърденията производителите от Съюза са претърпели по-малка вреда. Същата страна твърди, че испанската промишленост за керамични плочки се е възстановила през 2010 г., което показва, че не съществува връзка между китайския износ и производството и продажбите на промишлеността на Съюза.
(152)
Една от страните заяви, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, а не на дъмпингов внос от Китай.
(153)
Твърденията, че северноевропейските държави-членки не са били засегнати от намаляването на потреблението и че вносът от Китай е бил насочен единствено към Северна Европа, не бяха подкрепени с никакви съществени доказателства. Напротив, данните от включените в извадката китайски производители износители сочат, че продажбите им са равномерно разпределени на цялата територия на Съюза. Освен това на Испания и Италия се падат общо 28 % от продажбите, което е съвсем малко под продажбите за Германия (32 %). Въз основа на това твърденията бяха отхвърлени.
(154)
По отношение на твърдението, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, Комисията припомня аргументацията, изложена в съображение 108 от регламента за временните мерки, т.е. че натискът на китайския внос е бил много силен, особено при продажбите на големи партиди, и че това е оказало явно въздействие върху складовите наличности на производителите от Съюза. Ръстът на съотношението на складовите наличности през разглеждания период не може да бъде обяснен единствено със затруднения при реализацията на продукцията, а и с необходимостта да се поддържа изключително голямо разнообразие от налични на склад продукти. Поради това се потвърждава заключението относно вредоносното въздействие на китайския внос върху складовите наличности.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(155)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че икономическата криза е истинската причина за трудностите, с които се сблъсква промишлеността на Съюза. Като доказателство беше посочен фактът, че основното влошаване на показателите е отчетено в периода 2008-2009 г., т.е. през годината, когато настъпи кризата, а през следващия период тенденцията е по-слабо изразена. Изтъкнато бе също, че разглежданият период включва най-високата и най-ниската точка на общ цикъл, при който най-високата точка се характеризира с бум в строителството, а най-ниската - с финансовата криза и намаляването на износа поради разкриването на нови производствени обекти в държави от Третия свят.
(156)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на редица показатели за вредата се дължи в по-голяма степен на икономическата криза, отколкото на дъмпингов внос. Според тази страна въздействието на рецесията се е изразило в увеличеното търсене на големи обемни продукти на ниски цени. Вследствие на това промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи в по-голяма степен към производство на големи обемни поръчки - сегмент, където китайските дружества вече са извършвали дейност, като последицата е била увеличаване на складовите наличности. Освен това според твърденията рецесията е предизвикала относително по-висока инфлация в Съюза, отколкото в Китай, и това е повишило производствените разходи на производителите от Съюза, принуждавайки промишлеността на Съюза да продава на цени, по-ниски от производствените разходи.
(157)
Друга от страните заяви, че печалбата на промишлеността на Съюза значително се е увеличила през последното тримесечие на ПР, което показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Тази страна поиска печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, което вероятно би показало значително по-висока рентабилност към края на ПР.
(158)
Фактът, че икономическата криза действително е оказала въздействие върху ефективността на промишлеността на Съюза, вече бе признат в съображение 120 от регламента за налагане на временни мерки. Във връзка с това следва да се припомни, че за да бъде установена причинно-следствена връзка, съответното правно изискване е дъмпинговият внос да е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос обаче не е непременно единствената причина за вредата.
(159)
Освен това разследването показа, че тенденцията за увеличаване на китайския износ би могла да продължи въпреки икономическата криза. Китай действително се оказа единственият участник на пазара, който успя да запази пазарния си дял в трудната икономическа обстановка.
(160)
По отношение на структурните промени в търсенето в Съюза, упоменати в съображение 156, не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Напротив, следва да се припомни, че както бе обяснено в съображение 106 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че промишлеността на Съюза е трябвало да промени продуктовото си съдържание, осигурявайки по-голямо разнообразие от продукти по вид, цвят и размер, и е трябвало да увеличи складовите си наличности, за да може в кратки срокове да отговори на много специфични поръчки. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(161)
Относно въздействието на инфлацията върху производствените разходи следва да се отбележи, че през разглеждания период средният процент на инфлация в Съюза не е бил по-висок от този в Китай и следователно не може да обясни затрудненията на производителите от Съюза да продават на устойчиви цени. Освен това като се има предвид равнището на подбиване на цените, не може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е предизвикала натиск за понижаване на цените на китайския внос. Въз основа на това твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(162)
По отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, от друга страна, следва да се припомни, че от регламента за временните мерки (съображение 126) става ясно, че агресивното ценово поведение на китайските износители е засегнало рентабилността на промишлеността на Съюза през разглеждания период още преди световната икономическа криза. Това показва, че дори без кризата натискът на внос на ниски цени от Китай сам по себе си е достатъчен, за да може да причини съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(163)
Ако се разглежда едновременно с дъмпинговите цени, този факт допълнително подкрепя заключението, че причинно-следствената връзка между китайския износ и вредата за промишлеността на Съюза не е била нарушена от икономическата криза.
(164)
Относно искането печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, бе сметнато, че това няма отношение към настоящото разследване, тъй като дори да е настъпило подобно по-ясно изразено подобрение на печалбата, тя би трябвало да се сравнява с целевата печалба от 3,9 %.
3.4. Въздействие на неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира
(165)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредата за производителите от Съюза следва да се отдаде на неспособността им да преструктурират дейността си, тъй като на свиването на пазара с 29 % е било отговорено с едва 7-процентно намаляване на капацитета и 16-процентно намаляване на заетостта.
(166)
Извеждането от експлоатация на производствени мощности в този отрасъл е труден процес, тъй като възстановяването на капацитета при евентуално възвръщане на пазара излиза изключително скъпо за производителите. Отбелязаното съкращаване на заетостта през разглеждания период е от същия порядък както свиването на пазара. Тенденцията при заетостта не трябва напълно да отразява тенденцията при продукцията, тъй като не всички работни места са пряко свързани с реалното производство. В заключение фактът, че намаляването на капацитета и работната сила в отрасъла не съответства съвсем точно на свиването на пазара, не говори за неспособност на промишлеността да се преструктурира. Обратно на твърденията и като се отчита структурата на отрасъла, намаляването на капацитета със 7 % и на заетостта с 16 % трябва да се счита за значително.
3.5. Въздействие на резултатите, постигнати от промишлеността на Съюза, върху експортните пазари
(167)
Една от заинтересованите страни заяви, че не въздействието от китайския износ, а високите цени са довели до намаляване на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(168)
Във връзка с това твърдение следва да се припомни, че експортната дейност на промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Поради това твърдението, че износът би имал значително отрицателно въздействие върху отчетените резултати от промишлеността на Съюза, не може да се приеме.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(169)
Нито един от доводите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от Китай, е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Потвърждават се заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички доводи, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(171)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 137-141 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(172)
Една от страните заяви, че налагането на мерки застрашава икономическото съществуване на вносителите, тъй като те ще могат само отчасти да прехвърлят на своите клиенти допълнителните разходи за наложените мита.
(173)
След окончателното оповестяване две от страните се противопоставиха на заключението, че вносителите могат лесно да преминат от китайски доставки към други източници на доставки, по-специално защото качеството и цените не са съпоставими.
(174)
По отношение на това твърдение следва да се припомни, че голяма част от вноса не е засегната от мита, тъй като не е с произход от Китай. Характеристиките на продукта, който се произвежда в целия свят със съпоставимо качество, сочат, че тези продукти са взаимозаменими, следователно въпреки направените твърдения съществуват редица алтернативни източници. Дори за вносители, които разчитат на внос от Китай, за който разследването установи, че е дъмпингов и се продава на цени, които значително подбиват цените на продукти с произход от Съюза, разследването установи, че вносителите могат да прилагат надценка върху продажната си цена в размер над 30 %. Наред с констатацията, че вносителите са реализирали печалби на стойност около 5 % и имат възможност да прехвърлят поне част от потенциалното увеличаване на разходите на своите клиенти, това подсказва, че те са в състояние да се справят с въздействието на мерките.
(175)
Освен това, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, налагането на мерките няма да попречи на вносителите в Съюза да увеличат дела на вноса си на продукти от други недъмпингови източници в Съюза и в други трети държави.
(176)
Един вносител заяви, че за определен вид продукт цените от Китай към момента биха били по-високи от цените на промишлеността на Съюза, поради което мерките няма да позволят износа на този конкретен вид продукт в бъдеще.
(177)
Това твърдение не беше подкрепено от никакви доказателства. Освен това в съответствие с наличната информация този вид продукт представлява само малък дял от пазара и не би засегнал чувствително състоянието на доставките на пазара в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3. Интерес на ползвателите
(178)
Някои заинтересовани страни заявиха, че въздействието върху ползвателите ще бъде значително. По-специално беше застъпено мнението, че дори минималното увеличаване на цените с 32,3 % ще попречи на клиентите да купуват качествен продукт. Беше изказано и твърдението, че дори да е вярно, че отражението върху големите строителни хипермаркети за непрофесионалисти може да е ограничено, малките специализирани магазини ще бъдат значително засегнати.
(179)
Що се отнася до въздействието върху крайните потребители, Комисията потвърждава временните заключения, изложени в съображения 152 и 153 от регламента на Комисията за налагане на временни мита, т.е. че ценовият ефект ще бъде ограничен.
(180)
Представителите на строителния отрасъл, който е един от големите клиенти на производителите на керамични плочки, решиха да не съдействат на разследването. След налагането на временните мерки Европейската федерация на строителната промишленост (FIEC) отново беше поканена да предостави статистически данни, които да покажат дали и до каква степен ще бъде засегната от налагането на мерките. FIEC потвърди, че въпреки че не разполага с непосредствена информация, въздействието на мерките върху разходите за цялостната стопанска дейност е много малко. От федерацията също така поясниха, че слабият интерес от страна на техните членове следва да се разглежда като подкрепа за предложението на Комисията.
(181)
На последно място по отношение на малките специализирани магазини Комисията не можа да получи убедителни данни, които да потвърдят силата и степента на въздействие на антидъмпинговите мерки. Както и при вносителите, следва да се припомни, че керамични плочки се произвеждат в Съюза и в много други държави, които не осъществяват дъмпинг; поради това може да се изключи съществуването на сериозен риск от недостиг на доставки за магазините на дребно.
4. Интерес на крайните потребители
(182)
Усилията бяха насочени към получаване на по-подробна оценка на въздействието от страна на потребителите. Разследването показа, че въздействието вероятно ще бъде ограничено.
(183)
Първо, абсолютната стойност на мерките се изчислява върху цената на вноса, т.е. на много по-ниска база от крайната цена на дребно на разглеждания продукт. Тази стойност може да се разпредели на различните звена по веригата (вносители, търговци на едро и търговци на дребно), преди да достигне до крайния потребител. Дори ако вносителите и търговците, извършващи препродажба, прехвърлят цялата тежест на митото на потребителите, следва да се припомни, че на пазара се предлага широка гама от продукти, които не са обект на мерките и които се произвеждат от производители от Съюза и производители от трети държави.
(184)
Комисията изчислява въздействието на антидъмпинговите мита върху цените за потребителите чрез оценка на сумата на митата, които следва да се платят съобразно с действителния внос от Китай, и прилага сумата направо към потребителите с допускането, че вносителите, търговците на едро и търговците на дребно ще прехвърлят всички допълнителни разходи на крайните потребители. Изчислено по този начин, въздействието на разходите е значително по-ниско от 0,5 евро на m2. Следва да се припомни, че в регламента за временните мерки се прави заключението, че средногодишното потребление на средния потребител е около 2,2 m2 на глава от населението в Съюза. Като се има предвид слабото отражение на митото на квадратен метър, увеличението на разходите вероятно ще бъде ограничено, дори ако потребителят трябва да закупи значително количество от разглеждания продукт за строителни или ремонтни работи.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(185)
Може да се очаква последиците от налагането на мерките да подпомогнат промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияят благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намалят опасността от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(186)
Освен това може да се очаква, че налагането на мерките ще има ограничено въздействие за ползвателите/вносителите, които биха могли да се снабдяват от широк кръг доставчици на пазара на Съюза и в други трети държави.
(187)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
1.1. Оповестяване
(188)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е трябвало да оповести в регламента за временните мерки марж на продажбата на занижени цени, а една от тях заяви, че неоповестяването на тези данни означава, че заинтересованите страни не са имали възможност да преценят дали правилото за по-ниското мито е било приложено точно.
(189)
В отговор на гореизложеното временните маржове бяха, както следва:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Всички други съдействащи производители
66,0 %
Всички останали дружества
95,8 %
1.2. Марж на отстраняване на вредата
(190)
Една от страните заяви, че Комисията е използвала непоследователен подход за установяване на вредата и заключенията ѝ е трябвало да се основават на среднопретеглени данни за целия отрасъл.
(191)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че констатациите за степента на отстраняване на вредата се основават на проверени данни за отделните дружества, които бяха сметнати за най-надеждната база с цел да бъдат взети предвид всички факти, имащи отношение за целите на сравнението. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(192)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос от Китай за промишлеността на Съюза.
(193)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(194)
Поради това беше сметнато за целесъобразно маржът на продажбата на занижени цени да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производителите от Съюза и китайските износители.
(195)
При изчисляването на размера на антидъмпинговото мито, необходимо за отстраняване на въздействието на вредоносния дъмпинг, се приема, че митото следва да бъде изчислено по такъв начин, че да позволи на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира разумна печалба. Беше сметнато, че тази разумна печалба преди облагане с данък трябва да се равнява на реализираната печалба от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, относно продажбите на сходния продукт в Съюза. Тази печалба беше оценена спрямо постигнатата от промишлеността на Съюза рентабилност от 3,9 %, през 2007 г., както е посочено в таблица 12 от регламента за временните мерки.
(196)
Установяват се следните маржове на отстраняване на вредата
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Всички други съдействащи производители
65,0 %
Всички останали дружества
82,3 %
(197)
Следва да се отбележи, че маржът на отстраняване на вредата за „всички други съдействащи производители“ бе определен без използването на данни от Kito Group, тъй като дружеството не бе част от извадката, както и за да има съответствие с начина, по който бе изчислен дъмпинговият марж за „всички други съдействащи производители“. (Вж. член 9, параграф 6, първо изречение от основния регламент.) С оглед прилагането на член 18 от основния регламент, както е посочено в съображение 54, за Kito Group се прилага определеният марж на отстраняване на вредата за всички останали дружества.
(198)
Следва да се отбележи също, че маржовете на продажбата на занижени цени са по-високи от дъмпинговите маржове, установени в съображения 88-93, и следователно дъмпинговият марж следва да послужи като основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(199)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на съдействащите дружества, посочени в приложение I към настоящия регламент, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана представителна извадка.
2. Митническа декларация
(200)
Статистическите данни за разглеждания продукт често се дават в квадратни метри. Такава допълнителна единица за разглеждания продукт обаче не е посочена в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (6). Поради това е необходимо да се предвиди, че в декларацията за пускане в свободно обращение се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят квадратни метри от разглеждания за внос продукт.
3. Окончателно събиране на временното мито
(201)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временно антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани.
(202)
В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
4. Форма на мерките
(203)
Една от заинтересованите страни предложи мерките да бъдат под формата на минимална вносна цена („МВЦ“) вместо адвалорни мита. МВЦ обаче не е подходяща за разглеждания продукт, тъй като съществува за множество видове продукти, чиито цени варират значително, и това създава сериозен риск от възникване на взаимно компенсиране. Освен това се очаква, че видовете продукти ще продължат да се развиват по отношение на дизайна и довършителната обработка и МВЦ вече няма да осигурява подходяща основа за нивото на митото. Поради това искането за налагане на мерки под формата на МВЦ се отхвърля.
(204)
Друга от страните поиска мерките да бъдат под формата на квоти за внос. Квотите за внос обаче не са в съответствие с основния регламент, нито с международно приетите правила. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета мозайка, парчета и подобни артикули от керамика, със или без подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Дружествата, изброени в приложение I
30,6 %
Всички други дружества
69,7 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията по приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 258/2011 за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумата на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Когато някой производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1, с произход от Китайската народна република през периода на разследване (1 април 2009 г. - 31 март 2010 г.), че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, и че или действително е изнесъл разглежданите стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на периода на разследването, Съветът с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да въведе за този производител митото, приложимо за оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, т.е. 30,6 %.
Член 4
Когато във връзка с посочените в член 1 продукти се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят квадратни метри от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 септември 2011 година.
RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 917/2011
af 12. september 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 258/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Den 31. maj 2011 blev der offentliggjort en berigtigelse (3) med det formål at korrigere forskellige typografiske fejl, især navnene på visse eksporterende producenter i Kina, der var stavet forkert i bilag I til forordningen om midlertidig told.
(3)
Efter verifikation af visse påstande, som blev modtaget efter offentliggørelsen af berigtigelsen, og som viste sig at være korrekte, blev det opdaget, at andre navne var stavet forkert. De korrekte navne på alle de virksomheder, der er omfattet af den vejede gennemsnitlige told er anført i bilag I til denne forordning.
(4)
Der erindres om, at proceduren blev indledt som følge af en klage, der var indgivet af den europæiske sammenslutning af producenter af keramiske fliser (European Ceramic Tiles Manufacturer's Association (CET)) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 30 %, af den samlede EU-produktion af keramiske fliser. Som anført i betragtning 24 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Hvad angår de relevante tendenser for skadesvurderingen, undersøgte Kommissionen oplysninger for perioden fra den 1. januar 2007 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(5)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige foranstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik lejlighed til at blive hørt, og der blev afholdt høringer med høringskonsulenten efter anmodning fra to interesserede parter.
(6)
Kommissionen fortsatte med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(7)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(8)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. Parter, som er berørt af proceduren
3.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(9)
Ved udtagelsen af stikprøven af eksporterende producenter blev der medtaget en ansøgende »gruppe« af virksomheder, eftersom de to producenter i den angivelige gruppe havde en kombineret eksportmængde, der tilsammen gjorde dem til den mængdemæssigt tredjestørste eksportør til EU-markedet. Disse virksomheder hævdede, at de havde et indbyrdes forhold som beskrevet i artikel 143, stk. 1, litra b), i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), ifølge hvilken parter anses for at være forretningsmæssigt forbundne, »hvis de juridisk set anses for interessenter eller kompagnoner«. Undersøgelsen afslørede efterfølgende, at disse virksomheder ikke var forretningsmæssigt forbundne på denne måde, og som nævnt i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told blev de to producenter behandlet som separate enheder.
(10)
Adskillige eksporterende producenter havde indgivet redegørelser, hvori de hævdede, at disse to virksomheder skulle have været udelukket fra stikprøven, fordi de havde meddelt urigtige eller vildledende oplysninger. Disse producenter hævdede videre, at den vejede gennemsnitlige dumpingmargen følgelig burde have været beregnet uden hensyntagen til de to virksomheder i stikprøven.
(11)
I den forbindelse skal det bemærkes, at oplysningerne, der blev afgivet af disse parter forud for stikprøveudtagelsen, blev betragtet som tilstrækkelige til, at de kunne anses for at være forretningsmæssigt forbundne, og som følge af deres samlede eksportsalgsmængde til EU-markedet var de blevet inkluderet i stikprøven. I kølvandet på kontrolbesøgene hos de to virksomheder blev deres indbyrdes forhold undersøgt nærmere. De oplysninger, som virksomhederne havde afgivet som belæg for, at de var forretningsmæssigt forbundne, blev kontrolleret og ikke fundet tilstrækkelige til, at de kunne betragtes som forretningsmæssigt forbundne modsat virksomhedernes egen mening om denne sag. Det blev derfor konkluderet, at virksomhederne ikke kunne anses for at være indbyrdes afhængige som omhandlet i artikel 143, stk. 1, litra b), i forordning (EØF) nr. 2454/93. Eftersom virksomhederne samarbejdede ved gennemførelsen af undersøgelsen, bl.a. ved at give oplysninger vedrørende det angivelige forhold mellem dem, blev der ikke fundet nogen grund til at udelukke dem fra stikprøven. Derfor afvises denne påstand.
(12)
Selv hvis det antages, at det ville have ført til en betydelig større eksportmængde til EU-markedet i undersøgelsesperioden, hvis andre virksomheder var blevet taget med i stikprøven, mens undersøgelsen stod på, ville det desuden have været vanskeligt at undersøge nyudvalgte virksomheder inden for den tid, der var til rådighed. Skønt disse virksomheder har vist sig ikke at være forretningsmæssigt forbundne, er stikprøven derfor fortsat i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningen. Desuden pointeres det, at der ikke findes beviser for, at virksomhederne bevidst hævdede at være forretningsmæssigt forbundne for at komme med i stikprøven.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 5 og 6 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Stikprøve af EU-producenter
(14)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger hævdede en af parterne, at ingen af de EU-producenter, der støttede klagen, havde afleveret stikprøvesvar, og de burde derfor ikke anses for at have samarbejdet i sagen. Dette argument blev fastholdt efter den endelige fremlæggelse af oplysninger.
(15)
Med hensyn til påstanden om, at de manglende stikprøvesvar peger i retning af, at de EU-producenter, der støttede klagen, ikke samarbejdede, erindres der om, at CET optrådte som retlig repræsentant for samtlige klagende virksomheder. Som påkrævet gav CET også på vegne af klagerne de supplerende oplysninger vedrørende UP-dataene. Som nærmere forklaret i indledningsmeddelelsen var der med henblik på stikprøveudtagningen kun behov for oplysninger vedrørende virksomheder, der ikke allerede havde givet alle nødvendige oplysninger. Det følger heraf, at de klagende producenter samarbejdede i fuldt omfang, da de gav alle de fornødne oplysninger på klagetidspunktet, og deres retlige repræsentant havde meddelt de nødvendige opdateringer af UP-dataene på deres vegne i løbet af undersøgelsen.
(16)
En enkelt interesseret part hævdede, at opdelingen af EU-erhvervsgrenen i forskellige segmenter og stikprøvens geografiske dækning betød, at den ikke var statistisk gyldig. Hvad dette angår erindres der om, at EU-erhvervsgrenen for keramiske fliser er meget fragmenteret med over 500 producenter. Det blev også konstateret, at erhvervsgrenen var repræsenteret i alle tre segmenter, dvs. store, mellemstore og små virksomheder. For at sikre, at resultaterne fra store virksomheder ikke skulle dominere skadesanalysen, og at situationen i små virksomheder, som tilsammen tegnede sig for den største del af EU-produktionen, blev korrekt afspejlet, blev det besluttet, at alle segmenter (dvs. små, mellemstore og store virksomheder) skulle være repræsenteret i stikprøven. Inden for hvert af de tre segmenter blev de største virksomheder udvalgt, så længe der var sikkerhed for den geografiske balance.
(17)
En af de interesserede parter hævdede også, at Kommissionen ikke havde påvist, at stikprøven også var repræsentativ, efter at den polske producent ikke længere indgik i stikprøven, og at den under alle omstændigheder ikke var tilstrækkelig repræsentativ med hensyn til salgsmængde på EU-markedet.
(18)
Det er korrekt, at én polsk producent besluttede ikke længere at samarbejde og derfor måtte udelukkes fra stikprøverne. Stikprøver behøver dog ikke nødvendigvis at afspejle den præcise geografiske spredning og de producerende medlemsstaters vægt for at være repræsentativ. Eftersom geografisk spredning kun er en af de faktorer, der skal tages med i betragtning for at sikre, at stikprøver er repræsentative, ville en sådan tilgang ikke have været praktisk mulig administrativt set. Det er snarere tilstrækkeligt, at stikprøven i store træk afspejler, hvor store andele de største producentlande har. På baggrund af dette kriterium blev det konstateret, at tilbagetrækningen af den polske virksomhed ikke påvirkede stikprøvens generelle repræsentativitet. På dette grundlag bekræftes det, at stikprøven af EU-producenter var tilstrækkelig repræsentativ i henhold til artikel 17 i grundforordningen.
(19)
Hvad angår påstanden om stikprøvens generelle repræsentativitet erindres der om, at eftersom EU-erhvervsgrenen er meget fragmenteret, kan det ikke undgås, at virksomhederne i stikprøven kun dækker en forholdsvis lille andel af den samlede EU-produktion. Under alle omstændigheder fastslås det i grundforordningens artikel 17, at undersøgelser kan begrænses til stikprøver, der enten er statistisk gyldige, eller som udgør den største repræsentative producerede, solgte eller eksporterede mængde, der med rimelighed kan undersøges, men der er ikke fastsat nogen specifik kvantitativ tærskel for størrelsen af en sådan repræsentativ mængde. På baggrund af ovenstående bekræftes det, at de udtagne stikprøver var repræsentative i henhold til grundforordningens artikel 17.
(20)
En af de interesserede parter hævdede, at Kommissionen ikke havde medtaget EU-producenter, der tilbyder lavere salgspriser og er hjemmehørende i lande såsom Polen og Tjekkiet, i stikprøven, hvorfor denne stikprøve ikke var repræsentativ for EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser.
(21)
Med hensyn til denne påstand fandt Kommissionen frem til, at de gennemsnitlige salgspriser for EU-producenterne i stikprøven var i samme størrelsesorden som de gennemsnitlige salgspriser i de offentligt tilgængelige statistikker. Under alle omstændigheder, og som det er forklaret i betragtning 125, har undersøgelsen vist, at selv når der tages hensyn til de offentligt tilgængelige priser i disse lande, vil slutresultatet ikke ændre sig nævneværdigt.
(22)
En række parter havde bemærkninger til den metode, der var blevet anvendt til stikprøveudtagningen blandt EU-erhvervsgrenens virksomheder, sammenlignet med stikprøveudtagningen blandt kinesiske eksportører, der udelukkede var baseret på eksportmængde.
(23)
Hvad angår de forskellige metoder, der blev anvendt til udtagelse af en stikprøve af EU-producenter på den ene side og kinesiske eksporterende producenter på den anden side, skal det bemærkes, at metoderne blev anvendt i overensstemmelse med formålene med stikprøveudtagningen. Når det gælder EU-erhvervsgrenen skulle Kommissionen vurdere situationen for hele erhvervsgrenen, og derfor valgte den de kriterier, der ville sikre det mest repræsentative billede af hele sektoren. Med hensyn til de kinesiske eksportører ansås det for hensigtsmæssigt at udtage en stikprøve baseret på den største eksportmængde af den pågældende vare, og derfor blev de største eksportører udtaget. Det skal også bemærkes, at grundforordningens artikel 17 ikke indeholder noget krav om, at begge stikprøver skal udtages på basis af samme kriterier. I denne sag forholder det sig endvidere således, at før den endelige sammensætning af stikprøven af kinesiske eksporterende producenter fik de samarbejdsvillige parter i Kina samt de kinesiske myndigheder lejlighed til at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Der indkom bemærkninger vedrørende stikprøvens sammensætning, men ikke vedrørende dens repræsentativitet.
(24)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en sammenslutning af importører, at det var underforstået i artikel 17 i grundforordningen, at stikprøver fra EU-producenter og fra eksporterende producenter skulle udtages på basis af samme kriterier. Adskillige kinesiske parter fortsatte efter den endelige fremlæggelse af oplysninger med at hævde, at de kinesiske eksporterende producenter og EU-producenterne ikke blev behandlet ens i forbindelse med udtagningen af de respektive stikprøver.
(25)
Hvad angår den påstand, der blev fremsat efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, om at der skal anvendes samme kriterier ved udtagning af stikprøver fra EU-producenter som fra eksporterende producenter, mente Kommissionen under henvisning til de årsager, der er skitseret i betragtning 23, at disse stikprøver kan udtages på basis af forskellige kriterier. Derfor afvises denne påstand.
(26)
Med hensyn til den omstændighed, at der som nævnt i betragtning 23 ikke blev modtaget bemærkninger til stikprøvens repræsentativitet, hævdede disse parter, at på tidspunktet for udtagningen af stikprøverne blev de kinesiske parter ikke informeret om, at der blev anvendt forskellige kriterier ved udtagningen af stikprøverne, hvorfor de ikke kunne kommentere dette forhold.
(27)
Med hensyn til den manglende underretning af de kinesiske parter om, at der blev anvendt forskellige kriterier ved udtagningen af stikprøver, er det i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, normal praksis at tage parterne med på råd om sammensætningen af de påtænkte stikprøver inden for deres respektive kategorier, således at f.eks. eksporterende producenter kun tages med på råd om den påtænkte stikprøve fra eksporterende producenter. Under disse omstændigheder ses der bort fra parternes påstand om, at de på det tidspunkt, hvor stikprøverne blev udtaget, var ude af stand til at kommentere det forhold, at der blev anvendt forskellige kriterier ved udtagningen af de forskellige stikprøver.
(28)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en af de interesserede parter, at ved at tage hensyn til de forskellige segmenter ved udtagningen af stikprøven brød Kommissionen reglerne i grundforordningens artikel 4, stk. 1, der siger, at analysen skal foretages i relation til den samlede erhvervsgren i Unionen og ikke i relation til bestemte grupper eller typer af virksomheder.
(29)
Påstanden om, at opsplitningen af stikprøven i tre segmenter er i strid med grundforordningens artikel 4, stk. 1, kan ikke tages til følge. Som det kan udledes af betragtning 23, repræsenterede den stikprøve, der blev udtaget, den samlede erhvervsgren i Unionen og ikke kun en specifik gruppe af virksomheder som påstået af den pågældende part. Desuden giver grundforordningens artikel 17, stk. 1, specifikt mulighed for at udtage en stikprøve med henblik på at påvise en skade. Denne påstand var derfor grundløs og blev afvist.
(30)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde samme interesserede part indsigelse mod, at der var blevet taget hensyn til den geografiske spredning ved udtagningen af stikprøven, idet vedkommende gjorde gældende, at Unionen udgør et enkelt marked, og at grundforordningens artikel 17, stk. 1, kun giver mulighed for at udtage en stikprøve baseret på den største repræsentative mængde.
(31)
Med hensyn til påstanden om anvendelse af kriteriet om geografisk spredning bemærkes det, at dette er en fragmenteret erhvervsgren, og med henblik på at vurdere de udvalgte virksomheders repræsentativitet tages producenternes geografiske spredning blandt medlemsstaterne med i betragtning for derved at afspejle de forskellige situationer, der kan optræde i Unionen. Stikprøven dækker medlemsstater, hvor ca. 90 % af EU-produktionen finder sted; efter tilbagetrækningen af den polske virksomhed var denne procentdel fortsat høj, nemlig ca. 80 %. Det betyder, at den metode, som Kommissionen benyttede, sikrede, at stikprøven var repræsentativ for EU-produktionen som helhed og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Påstanden blev derfor afvist.
(32)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en af de interesserede parter, at den stikprøve, der var blevet udtaget blandt EU-producenter, kun omfattede mellemstore og små virksomheder, hvis omkostninger og priser angiveligt var højere end de store kinesiske virksomheders.
(33)
Intet understøttede dette argument. Det skal bemærkes, at der i stikprøven indgik virksomheder fra alle segmenter. Desuden er det ikke kun virksomhedens størrelse, der kan have indflydelse på omkostningerne, men også råvarepriser, afskrivninger eller kapacitetsudnyttelse.
4. Parternes rettigheder
4.1. Fortrolig behandling af navnene på klagerne og på virksomheder, der støtter klagen
(34)
En af de interesserede parter hævdede, at de manglende oplysninger om klagerens identitet gjorde det umuligt for interesserede parter at udøve deres ret til at forsvare sig fuldt ud. Det blev også hævdet, at eftersom nogle producenter ikke havde begæret deres navne tilbageholdt, var anmodningen om anonymitet ikke berettiget.
(35)
En af parterne gentog sin påstand om, at der ikke havde været grund til at indrømme fortrolig behandling af navnene på de fleste af de klagende producenter og på de virksomheder, der støttede klagen. Det blev især hævdet, at de sagsakter, som kunne konsulteres af interesserede parter, ikke indeholdt oplysninger, der talte til fordel for fortrolig behandling. Det blev endvidere hævdet, at den manglende viden om navnene på virksomhederne i stikprøven havde betydet, at andre interesserede parter var ude af stand til at udtale sig om, hvorvidt vurderingen af mikroindikatorerne var korrekt.
(36)
Som reaktion på den endelige fremlæggelse af oplysninger forespurgte samme part, om alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder blandt producenterne i stikprøven havde besvaret et spørgeskema.
(37)
Der erindres om, at grundforordningens artikel 19 giver mulighed for beskyttelse af fortrolige oplysninger, såfremt fremlæggelsen heraf ville give en konkurrent en væsentlig konkurrencemæssig fordel eller være til betydelig skade for den, der afgiver oplysningerne, eller for den, fra hvem førstnævnte modtog oplysningerne. Langt de fleste af klagerne ønskede at forblive anonyme og kunne føre tilstrækkelige beviser for, at de reelt løb en betydelig risiko for gengældelsesaktioner, bl.a. i form af tab af salg for disse producenter, hvis deres navne blev afsløret. Anmodningen fra disse virksomheder blev derfor accepteret af Kommissionens tjenestegrene.
(38)
Hvad angår påstanden om, at nogle producenter ikke havde anmodet om anonymitet, skal det bemærkes, det ikke betyder, at andre virksomheder ikke har ret til at anmode herom, hvis deres anmodninger er tilstrækkeligt velbegrundede. Vurderingen af sådanne anmodninger fandt sted fra sag til sag, hvorfor påstanden afvises.
(39)
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder blandt EU-producenterne i stikprøven havde besvaret et spørgeskema, skal det bemærkes, at i princippet vil et manglende svar fra en forretningsmæssigt forbundet EU-producent som sådan ikke nødvendigvis forhindre Kommissionen i at nå frem til pålidelige konklusioner om skade, forudsat at de svar, der gives i spørgeskemaet, kan verificeres. Dette vil være tilfældet, når forretningsmæssigt forbundne virksomheder er særskilte retlige enheder med egne regnskaber.
5. Undersøgelsens omfang. Inddragelse af import fra Tyrkiet
(40)
En part, der repræsenterede de eksporterende producenters interesser, hævdede, at importen af den pågældende vare fra Tyrkiet skulle have været medtaget i denne undersøgelse.
(41)
Hvad angår det forhold, at import med oprindelse i Tyrkiet ikke var omfattet af klagen, skal det bemærkes, at der på det indledende trin ikke var tegn på dumping, skade og årsagssammenhæng fra dette land, som kunne berettige, at der blev indledt en antidumpingprocedure vedrørende denne import. Påstanden om, at Tyrkiet skulle have været omfattet af undersøgelsen, afvises derfor.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(42)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gjorde en af de interesserede parter opmærksom på, at KN-koderne for den pågældende vare i forordningen om midlertidige foranstaltninger var blevet ændret i forhold til koderne i indledningsmeddelelsen, og den pågældende part ønskede at vide hvorfor, og om de medførte en ændring af varedækningen.
(43)
I den forbindelse skal det understreges, at forskellene mellem KN-koderne i henholdsvis forordningen om midlertidige foranstaltninger og indledningsmeddelelsen ikke hænger sammen med en ændring af varedefinitionen eller undersøgelsens omfang. Disse ændringer ændrer ikke noget ved de typer fliser, der er omfattet af proceduren, men har ene og alene relation til de generelle ændringer af den kombinerede nomenklatur i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 861/2010 (5), som har fundet anvendelse siden den 1. januar 2011.
(44)
En af de interesserede parter ønskede, at visse keramiske mosaikker skulle udelukkes fra varedækningen. Denne part hævdede, at i tilfælde af indførelse af foranstaltninger vil denne kategori af den pågældende vare blive mindre konkurrencedygtig i forhold til andre varer, som den kan erstattes af, og at der under ingen omstændigheder finder dumping sted inden for dette særlige segment.
(45)
For så vidt angår denne påstand, viste undersøgelsen, at da keramiske mosaikker og andre typer af keramiske fliser har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, er der ikke grundlag for en ændring af varedækningen. Påstanden om, at der ikke finder dumping sted inden for dette segment, er der ikke belæg for, og dumping- og skadesanalysen skal afspejle situationen for hele den pågældende vare. Derfor afvises denne påstand.
(46)
Med henvisning til ovenstående og til det forhold, at der ikke er modtaget yderligere bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 25-32 i forordningen om midlertidige foranstaltninger hermed.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(47)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger eller fremlagt andre resultater vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 33-40 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Individuel behandling
(48)
Der er ikke modtaget bemærkninger til afgørelsen om at indrømme eller nægte individuelle virksomheder individuel behandling.
(49)
To importører betvivlede imidlertid validiteten som helhed af Kommissionens vurderinger i forbindelse med spørgsmålet om individuel behandling og hævdede, at Unionen hvert år udbetaler subsidier via strukturfondsordningen.
(50)
I den forbindelse skal det bemærkes, at artikel 9, stk. 5, i grundforordningen indeholder de betingelser, der skal være opfyldt for at kunne opnå individuel behandling. Påstanden om subsidiering i Unionen er irrelevant for denne vurdering. Denne påstand afvises derfor, og konklusionerne i betragtning 41-44 i forordningen om midlertidig told fastholdes.
3. Individuel undersøgelse
(51)
Der indkom anmodninger om individuel undersøgelse fra otte samarbejdsvillige eksporterende producenter i henhold til artikel 17, stk. 3, i grundforordningen. Det blev besluttet at gennemføre en individuel undersøgelse for én eksporterende producent, Kito Group, da dette ikke ville være urimeligt byrdefuldt. Denne gruppe stod for langt den største eksportmængde af de otte producenter, der anmodede om individuel undersøgelse.
(52)
Denne gruppe anmodede om individuel behandling. Efter at have behandlet denne anmodning blev det besluttet at indrømme Kito Group individuel behandling, da der ikke var noget belæg for ikke at give gruppen en individuel behandling.
(53)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede klageren, at grundforordningens artikel 17, stk. 3, efter alt at dømme ikke gav mulighed for at foretage en individuel undersøgelse af et begrænset antal anmodninger i situationer, hvor der var indkommet mange anmodninger. Klageren hævdede, at dette var bekræftet af adskillige tidligere antidumpingundersøgelser. I den forbindelse skal det bemærkes, at det, der i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, er afgørende for behandlingen af anmodninger om en individuel undersøgelse, om disse undersøgelser vil være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Som led i nærværende undersøgelse og som nævnt i betragtning 51 var det ikke urimeligt byrdefuldt at behandle en af de otte anmodninger om en individuel undersøgelse. Med hensyn til tidligere undersøgelser, hvor der er blevet behandlet anmodninger om individuelle undersøgelser, skal det bemærkes, at sådanne anmodningers byrdefulde karakter og behovet for en rettidig afslutning af undersøgelsen må vurderes fra sag til sag. I lyset heraf blev klagerens påstande afvist.
(54)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger indkom der oplysninger om og bevis for, at Kito Group måske ikke havde angivet alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder i gruppen, hvorfor konklusionerne for gruppen kunne være ufuldstændige. Gruppen fik lejlighed til at kommentere disse oplysninger og blev informeret om, at artikel 18 i grundforordningen muligvis skulle bringes i anvendelse. De bekræftede i et svar, at de ganske rigtigt ikke havde angivet to forretningsmæssigt forbundne virksomheder i deres besvarelse af antidumpingspørgeskemaet, men hævdede, at dette ikke ville få nogen indflydelse på konklusionerne, da der blot var tale om en forglemmelse, som ingen konsekvenser havde, eftersom de ikke var involveret i produktionen og/eller markedsføringen af den pågældende vare. Men eftersom der ikke var givet oplysninger om disse to virksomheder, havde der ikke kunnet foretages en ordentlig vurdering og verifikation af gruppens aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare. Under disse omstændigheder konkluderes det, at gruppen ikke har meddelt de nødvendige oplysninger inden for en passende tidsfrist, og følgelig bliver afgørelserne for virksomheden truffet på grundlag af foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.
4. Normal værdi
4.1. Valg af referenceland
(55)
To importører indgav bemærkninger for at tilkendegive deres modstand mod valget af Amerikas Forenede Stater (»USA«) som referenceland, idet de fandt USA uhensigtsmæssigt som referenceland på grund af landets ubetydelige egenproduktion og manglende konkurrenceevne på verdensmarkedet. De hævdede endvidere, at USA var blevet valgt på urimelig vis, fordi manglen på alternative referencelande skyldtes, at producentorganisationerne i Unionen havde sat producenter fra andre potentielle referencelande under et urimeligt hårdt pres for at afskrække dem fra at samarbejde. To importører hævdede, at Kommissionen havde set bort fra oplysninger fra en række potentielt samarbejdsvillige lande, og at offentligt tilgængelige data fra nationale eller tværnationale producentorganisationer i tredjelande ikke var blevet taget med i betragtning.
(56)
Hvad det sidste argument angår, erindres der om, at virksomhedsspecifikke oplysninger er nødvendige for at undersøge dumpingniveauet. Dette argument blev derfor afvist.
(57)
Med hensyn til påstandene om et urimeligt hårdt pres fra EU-producentorganisationernes side med det formål at afskrække andre fra at samarbejde skal det bemærkes, at der ikke var ført bevis herfor. Derfor måtte der ses bort fra disse bemærkninger.
(58)
Disse importører hævdede endvidere, at der årligt blev produceret omkring 60 mio. m2 keramiske fliser i USA og ikke 600 mio. m2 som angivet i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told. Dette blev verificeret og viste sig at være korrekt.
(59)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt valget af USA som referenceland er passende, når henses til det væsentligt lavere produktionsniveau, skal det understreges, at det amerikanske marked er stærkt konkurrencepræget, idet der findes adskillige lokale produktionsvirksomheder, og importen er stor. Som nævnt i betragtning 52 i forordningen om midlertidig told er der desuden intet, der tyder på, at ikke-toldmæssige handelshindringer vil begrænse konkurrencen på markedet i væsentlig grad. Derfor må det fortsat konkluderes, at USA, trods den lavere produktionsmængde, er et passende referenceland.
(60)
To importører hævdede, at enhedssalgspriserne på amerikansk producerede fliser på det amerikanske hjemmemarked var langt højere end på EU-markedet, og når de blev sammenlignet med eksportpriserne, måtte der opstå mistanke om dumping. Dette argument blev fundet irrelevant for denne procedure, eftersom sådanne påstande, hvis det antages, at der findes umiddelbare beviser for dem, kun vil kunne undersøges til bunds i en særskilt antidumpingprocedure vedrørende USA. Der blev derfor set bort herfra.
(61)
Disse importører hævdede endvidere, at den samarbejdsvillige amerikanske producent var ejet af eller tilknyttet EU-producenter, hvorfor undersøgelsen var mangelfuld, da dataene ikke stammede fra uafhængige kilder.
(62)
Der erindres om, at dataene fra den samarbejdsvillige amerikanske producent blev verificeret på stedet. Derfor blev denne påstand fundet irrelevant, og der blev set bort herfra.
(63)
Disse importører hævdede desuden, at de amerikanske eksportmængder var begrænsede. Dette argument blev betragtet som irrelevant for valget af referenceland, da referencelandets data benyttes til beregne den normale værdi og ikke eksportpriser. Det blev derfor afvist.
(64)
Endelig hævdede de samme importører, at den fortrolige behandling af navnet på den samarbejdsvillige producent i referencelandet og af oplysninger om dennes produktionsmængde, -værdi og -kvalitet ikke var berettiget. Der erindres om, at den samarbejdsvillige producent i referencelandet havde anmodet om fortrolig behandling af frygt for kommercielle gengældelsesaktioner, og anmodningen blev fundet velbegrundet. Det kan heller ikke udelukkes, at udleveringen af de data, som importørerne anmoder om, selv i intervaller, kan føre til afsløring af producenten i referencelandet. Der blev derfor set bort fra importørernes påstand.
(65)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog ovennævnte to importører en række af de påstande, som de tidligere havde fremsat, men uden at føre yderligere bevis for påstandene. Derfor afvises deres påstande fortsat.
(66)
Disse to importører hævdede desuden også, at eftersom den samarbejdsvillige amerikanske producent angiveligt kontrolleres af en EU-producent, var det forkert at vælge denne amerikanske virksomhed som en passende producent i referencelandet. De hævdede især, at den amerikanske virksomhed ikke er økonomisk uafhængig og derfor ikke kan tjene som et benchmark for dumping. Importørerne begrunder dette med en henvisning til grundforordningens artikel 2, stk. 1, tredje og fjerde afsnit. Som svar herpå skal der først og fremmest gøres opmærksom på, at som nævnt i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told og i betragtning 69 nedenfor har den samarbejdsvillige amerikanske producent anmodet om fortrolig behandling af sin identitet, og at denne anmodning er blevet imødekommet. Under disse omstændigheder kan det hverken be- eller afkræftes, at der eksisterer et forretningsmæssigt forhold mellem den amerikanske virksomhed og en EU-producent. Det skal imidlertid bemærkes, at ovennævnte bestemmelser i grundforordningen vedrører den måde, hvorpå en undersøgt virksomheds salgspriser skal behandles, når den sælger til en forretningsmæssigt forbundet part. De vedrører ikke spørgsmålet om en mulig forretningsmæssig forbindelse mellem en producent i et referenceland og en EU-producent. Derfor afvises påstanden.
(67)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte en sammenslutning af importører flere påstande. For det første hævdede de, at de amerikanske producenters angiveligt lave salgsmængde på deres hjemmemarked sammenlignet med den kinesiske eksport til Unionen betød, at USA var et uegnet referencelandsmarked. I den forbindelse skal det nævnes, at ved undersøgelsen af mulige referencelande er konkurrenceniveauet i disse lande blandt andet et af de elementer, der bliver undersøgt. Den indenlandske erhvervsgrens indenlandske salg og importen fra det undersøgte land skal ikke nødvendigvis ligge på samme niveau, for at et land kan betragtes som et passende referenceland. Hvad angår disse påstande og med henblik på denne undersøgelse blev det amerikanske marked som nævnt i betragtning 59 anset for at være tilstrækkelig konkurrencepræget til at være et passende valg. Derfor afvises denne påstand.
(68)
Importørsammenslutningen fremførte også, at den ikke anså den kendsgerning, at der var en betydelig import til det amerikanske marked, som værende relevant for valget af USA som referenceland. Hertil skal det bemærkes, at importniveauet rent faktisk er en af de vigtige faktorer, der bliver undersøgt i forbindelse med valget af et passende referenceland. Kombinationen af en indenlandsk produktion og en betydelige importmængder bidrager til at skabe konkurrence på et marked, som nævnt i betragtning 59. Derfor afvises denne påstand.
(69)
Importørsammenslutningen ønskede også at vide, hvordan den samarbejdsvillige producent fra referencelandet havde ført bevis for risikoen for kommercielle gengældelsesaktioner som nævnt i betragtning 64. I den forbindelse pointerede den amerikanske virksomhed, at der findes adskillige kinesiske eksporterende producenter af keramiske fliser på det amerikanske marked, med hvilke den amerikanske virksomhed konkurrerer om de samme kunder. Under disse omstændigheder frygtede den amerikanske virksomhed kommercielle gengældelsesaktioner, hvis dens identitet blev afsløret. Med hensyn til beviserne for denne risiko for gengældelsesaktioner skal det bemærkes, at den potentielle risiko som følge af, at den amerikanske virksomhed og de kinesiske eksporterende producenter, der er aktive på det amerikanske marked, konkurrerer om de samme kunder, blev fundet plausibel. Derfor blev virksomhedens anmodning om anonymitet accepteret.
(70)
Sammenslutningen hævdede også, at eftersom den gennemsnitlige indenlandske salgspris i USA på de indenlandsk producerede keramiske fliser angiveligt var adskillige gange højere end prisen på EU-importen fra Kina, var den amerikanske vare ikke den »samme vare« som den vare, der importeres fra Kina. Selv om der er forskel på de to priser, er der ingen grund til at anse den amerikanske vare for ikke at være identisk med den pågældende vare. Som nævnt i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at den pågældende vare og bl.a. den vare, der fremstilles og sælges på det indenlandske marked i USA, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål. Derfor betragtes de som identiske varer, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Sammenslutningens påstand afvises derfor.
(71)
Sammenslutningen ønskede endelig at vide, hvorfor Unionen ikke blev betragtet som et passende referenceland, når ingen andre tredjelande end USA havde været samarbejdsvillige. I den forbindelse skal det siges, at eftersom USA blev betragtet som et passende referenceland, jf. betragtning 59, var der ikke behov for at undersøge eventuelle andre egnede markeder. Derfor afvises sammenslutningens påstand.
(72)
Der blev ikke fremsat yderligere bemærkninger, og det bekræftes derfor, at valget af USA som referenceland var hensigtsmæssigt og rimeligt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og betragtning 45-54 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(73)
To importører hævdede, at uden oplysninger om den amerikanske producents produktionsmængde kunne de interesserede parter ikke kontrollere, om der på grund af stordriftsfordele kunne være en betydelig forskel mellem den amerikanske producents produktionsomkostninger og produktionsomkostningerne for de kinesiske producenter i stikprøven, der hvert år producerede over 10 mio. m2 keramiske fliser. Disse importører hævdede desuden, at referenceproducentens og de kinesiske producenters produktionsmængder ikke kunne sammenlignes på grund af den lavere produktionsmængde hos referenceproducenten eller i referencelandet. Der erindres om, at oplysningerne om den samarbejdsvillige referenceproducents produktionsmængde er fortrolige og derfor ikke kan videregives. Der erindres også om, at den kinesiske erhvervsgren er særdeles fragmenteret og hovedsagelig består af små og mellemstore virksomheder. Disse argumenter blev derfor anset for at være ubegrundede.
(74)
Disse importører påpegede, at eftersom det i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i grundforordningen er fastsat, at den normale værdi skal fastsættes på grundlag af »andre sælgeres eller producenters« priser, var det ukorrekt at fastsætte den normale værdi på grundlag af en enkelt virksomheds data.
(75)
I den forbindelse erindres der om, at denne procedure vedrører import fra et land uden markedsøkonomi, hvor den normale værdi fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Påstanden blev derfor afvist.
(76)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte en importørsammenslutning, at den ikke mente, at den normale værdi i et referenceland kunne baseres på data fra en enkelt virksomhed. Af de årsager, der er beskrevet i betragtning 75, blev denne påstand dog afvist.
(77)
Endelig hævdede disse importører, at referenceproducentens vare ikke var repræsentativ, da den udelukkende var rettet mod den dyre ende af markedet. Eftersom referenceproducentens anmodning om fortrolighed er blevet imødekommet, kan denne påstand hverken be- eller afkræftes. Selv om denne påstand var korrekt, blev der som forklaret i betragtning 61 i forordningen om midlertidig told under alle omstændigheder foretaget de nødvendige justeringer af den beregnede normale værdi for at tage hensyn til alle typer fliser, herunder fliser beregnet til videresalg under et andet navn (re-sale branding). Denne påstand blev derfor ikke fundet berettiget og blev derfor afvist.
4.3. Eksportpris
(78)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en af de eksporterende producenter, at salget af bestemte typer keramiske fliser til Unionen i UP var blevet fejlklassificeret af Kommissionens tjenestegrene, og at virksomhedens dumpingmargen derfor burde korrigeres. I den forbindelse blev det under kontrolbesøget hos virksomheden fastslået, at virksomheden havde fejlklassificeret bestemte keramiske fliser, og virksomheden blev underrettet herom. De blev derpå omklassificeret korrekt med det formål at foretage en præcis dumpingberegning. Derfor afvises virksomhedens påstand.
(79)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede den samme eksporterende producent, at der var blevet set bort fra bestemte eksportsalgstransaktioner til Unionen i UP ved beregningen af virksomhedens dumpingmargen. I den forbindelse blev det konstateret, at der var blevet set bort fra disse transaktioner, fordi faktureringsdatoerne lå efter ophøret af UP. Derfor afvises virksomhedens påstand.
(80)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportpriser, bekræftes betragtning 59 i forordningen om midlertidig told.
4.4. Sammenligning
(81)
Der blev fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen.
(82)
En af de eksporterende producenter hævdede, at der ved beregningen af vedkommendes cif-værdi burde tages hensyn til, at eksportsalget foregik via ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere. Den pågældende fik medhold heri, og vedkommendes cif-værdier blev efterfølgende genberegnet. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede klageren, at eksportpriserne ikke burde have været genberegnet, da oplysningerne fra de ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere ikke var pålidelige, fordi det angiveligt kun var nogle af de forhandlere, som den eksporterende producent solgte igennem, der havde afgivet oplysninger. Det blev imidlertid konstateret, at alle de ikke forretningsmæssigt forbundne forhandlere, som den eksporterende producent solgte igennem, havde afgivet prisoplysninger. Derfor afvises påstanden.
(83)
En anden eksporterende producent hævdede, at der ikke var blevet taget korrekt hensyn til forsikringsomkostningerne ved beregningen af vedkommendes cif-værdi. Den pågældende eksportør fik medhold heri, og vedkommendes cif-værdier blev korrigeret i overensstemmelse hermed.
(84)
En gruppe af eksporterende virksomheder hævdede, at de forsikringsomkostninger, der indgik i deres cif-værdier, var blevet fejlberegnet. De fik medhold heri, og cif-værdierne blev derfor genberegnet. Det blev desuden konstateret, at for en af virksomhederne i gruppen var der ikke blevet taget hensyn til håndteringsomkostninger ved beregningen af ab fabrik-værdien. Dette blev også korrigeret.
(85)
To importører hævdede, at der ved beregningen af eksportpriser burde have været taget hensyn til udviklingen i dollarkursen i UP. Der erindres imidlertid om, at der i overensstemmelse med Kommissionens normale praksis er blevet anvendt månedlige vekselkurser i forbindelse med valutaomregninger i UP. Der blev derfor rent faktisk taget hensyn til valutakursudviklingen i UP.
(86)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en af de eksporterende producenter, at eftersom den normale værdi var baseret på data fra en enkelt producent i referencelandet, og der derfor af fortrolighedshensyn ikke kunne oplyses præcise data, var det meget vigtigt at foretage de fornødne justeringer for at sikre varesammenlignelighed med henblik på dumpingberegningerne. Som nævnt i betragtning 61 i forordningen om midlertidig told blev der således foretaget de nødvendige justeringer for at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen.
(87)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede to importører, at den samarbejdsvillige amerikanske producent udelukkende betjener den dyre ende af markedet for keramiske fliser, mens de kinesiske eksporterende producenter betjener den billige ende af markedet. Med hensyn til at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hævdede disse importører, at de ikke havde modtaget oplysninger om de nødvendige justeringer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10. I den forbindelse skal det bemærkes, at betragtning 61 i forordningen om midlertidig told giver en forklaring på de justeringer, der blev foretaget for at sikre en rimelig sammenligning.
4.5. Dumpingmargener for samarbejdsvillige eksportører i stikprøven
(88)
Under hensyntagen til alle ovenstående bemærkninger blev de endelige dumpingmargener for samarbejdsvillige producenter i stikprøven, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed/gruppe
Endelig dumpingmargen
Shandong Yadi Co. Ltd.
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd.
67,7 %
4.6. Dumpingmargener for alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(89)
Som følge af ændringerne af beregningen af dumpingmargenerne, jf. betragtning 88, udgør den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for stikprøven, som er baseret på dumpingmargenerne for stikprøvens fire samarbejdsvillige eksporterende producenter, 30,6 %. I den forbindelse skal det bemærkes, at for Heyuan Becarry Co. Ltd., som hverken blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, blev der beregnet en dumpingmargen som beskrevet i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, første punktum, i grundforordningen blev denne dumpingmargen benyttet til at beregne den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for parterne i stikprøven og anvendt på samarbejdsvillige eksportører uden for stikprøven. Da Heyuan Becarry Co. Ltd. desuden ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, og det blev konstateret, at virksomhedens beslutninger om eksportsalg var underlagt betydelig statslig indgriben, bør den told, der pålægges import fra Heyuan Becarry Co. Ltd. være den samme som den, der pålægges samarbejdsvillige eksportører, som ikke indgik i stikprøven.
(90)
Med hensyn til metoden til beregning af dumpingmargenen for Heyuan Becarry Co. Ltd, der som tidligere nævnt var en samarbejdsvillig eksporterende producent, der indgik i stikprøven, men ikke blev indrømmet individuel behandling, jf. betragtning 65 i forordningen om midlertidig told, bør henvisningen i nævnte betragtning til betragtning 64 i forordningen om midlertidig told i stedet læses som en henvisning til betragtning 62.
4.7. Dumpingmargen for virksomheder, der har anmodet om individuel undersøgelse
(91)
For den virksomhed, der er nævnt i betragtning 51-54, og som blev undersøgt individuelt, vil den landsdækkende dumpingmargen finde anvendelse, jf. artikel 18 i grundforordningen.
4.8. Dumpingmargener for alle andre ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter
(92)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende beregningen af dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter, bekræftes konklusionerne i betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told hermed.
(93)
Når der tages hensyn til bemærkningerne i betragtning 81-85, fastsættes den landsdækkende dumpingmargen til 69,7 %.
4.9. Bemærkninger til listen over samarbejdsvillige eksportører
(94)
En række påstande, der blev modtaget, anførte, at 13 af de eksporterende producenter, der er omfattet af den vejede gennemsnitlige midlertidige toldsats i henhold til forordningen om midlertidig told, jf. bilaget hertil, kun var forhandlere og ikke producenter og derfor ikke burde optræde i bilaget.
(95)
En nærmere undersøgelse af sagen viste, at disse påstande var korrekte for fem virksomheders vedkommende. Disse virksomheder blev underrettet om, at det var hensigten at fjerne dem fra det pågældende bilag, og de fik mulighed for at fremsætte bemærkninger hertil. Tre af disse virksomheder fremsatte ikke yderligere bemærkninger, mens to virksomheder fremførte nye påstande herom. Disse nye påstande indeholdt ikke tilstrækkelige beviser for, at disse virksomheder rent faktisk var eksporterende producenter af den pågældende vare, og de blev derfor afvist. De fem virksomheder blev således fjernet fra listen over virksomheder, der er omfattet af den vejede gennemsnitlige endelige toldsats.
4.10. Hændelser efter UP
(96)
Efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater blev forholdet mellem en gruppe af to samarbejdsvillige eksporterende producenter angiveligt afbrudt på grund af ændringer i ejerstrukturen. Som følge heraf anmodede en af disse virksomheder om en individuel toldsats, som var uafhængig af den anden virksomheds toldsats.
(97)
Ud fra de indkomne oplysninger ser det ud til, at forbindelserne mellem disse to virksomheder blev afbrudt efter UP. Det vil være nødvendigt at foretage en nærmere undersøgelse af virkningerne af denne angivelige opsplitning af gruppestrukturen samt af anmodningen fra den ene af virksomhederne om at blive omfattet af en individuel toldsats. Hvis en af virksomhederne eller de begge skulle anmode om at få deres situation efter den angivelige opsplitning taget op til ny vurdering, vil dette kunne ske i god tid i overensstemmelse med grundforordningen. Derfor afvises virksomhedens anmodning om at blive omfattet af en individuel told i denne undersøgelse.
(98)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede klageren, at en af de forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, jf. betragtning 97, burde være omfattet af en særskilt told, fordi der var beviser på, at producenten praktiserede dumping i større udstrækning end den anden eksporterende producent. I den forbindelse skal det bemærkes, at hvis der for eksporterende producenter, som er forretningsmæssigt forbundne i UP, ikke beregnes en enkelt vejet gennemsnitlig dumpingmargen og told for dem, vil det kunne give anledning til, at den eksporterende producent, der er omfattet af den højere toldsats, omgår tolden. Da det blev konstateret, at de to eksporterende producenter, der var omfattet af denne undersøgelse, var forretningsmæssigt forbundne i UP, er der ingen grund til at operere med særskilt told for hver af dem. Hvis en af virksomhederne eller de begge anmoder om at få deres situation efter den angivelige opsplitning taget op til ny vurdering, kan dette ske i overensstemmelse med grundforordningen, som nævnt i betragtning 97. Derfor afvises klagerens påstand.
D. SKADE
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(99)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller nye konklusioner vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 68-70 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.1. Forbruget i Unionen
(100)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller konklusioner vedrørende forbruget i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 71 og 72 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Import fra Kina
(101)
En af de interesserede parter betvivlede analysen af importen med en påstand om, at hverken klagen eller forordningen om midlertidig told indeholdt oplysninger om importmængden, idet et mål i m2 er et arealmål og ikke et rummål.
(102)
En anden interesseret part hævdede, at udviklingen i pris og mængde for importen fra Kina blot afspejlede normale udsving i handlen og derfor ikke var udtryk for de kinesiske eksportørers adfærd i henseende til dumping.
(103)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger betvivlede en af parterne Eurostat-statistikkernes pålidelighed og hævdede, at de reelle priser i forbindelse med import fra Kina er højere og derfor sammenlignelige med priserne ved import fra andre tredjelande. Det blev desuden hævdet, at dette ville have indflydelse på de fastsatte dumpingmargener.
(104)
En anden af de interesserede parter hævdede, at dens egen analyse af Eurostats statistikker angående markedsandele og importpriser afveg en anelse fra værdierne i forordningen om midlertidig told, og at disse resultater derfor burde ændres.
(105)
En anden af de interesserede parter hævdede, at Kommissionens tjenestegrene havde undladt at tage hensyn til prisstigningen på importen fra Kina efter UP, altså i 2010.
(106)
Med hensyn til påstanden vedrørende den måleenhed, der er benyttet til bestemmelse af importmængder, skal der ved udtrykket »omfang« i grundforordningens artikel 3, stk. 2, forstås »mængde« snarere end »rumfang«. For hver vare bør der benyttes den mest repræsentative måleenhed. Hvad angår den pågældende vare, benytter virksomhederne på verdensmarkedet konsekvent kvadratmeter (m2). Derfor blev denne enhed anset for at være den mest hensigtsmæssige i forbindelse med denne undersøgelse, hvorfor påstanden i den henseende afvises.
(107)
Med hensyn til udviklingen i pris og mængde for importen fra Kina er det sandt, at variationerne er begrænsede, når de anskues i absolutte termer. Importen fra Kina faldt med 3 % i den betragtede periode. Konklusionen vedrørende omfanget af importen fra Kina skal imidlertid ses på baggrund af et samlet fald i forbruget på EU-markedet. Det forhold, at importen fra Kina kun faldt med 3 % i denne periode, hvor det samlede forbrug faldt med 29 %, havde tydeligvis en indvirkning på deres tilstedeværelse på EU-markedet. Ved at opretholde en stabil import kunne importen fra Kina således vinde markedsandele, mens andre aktører mistede markedsandele.
(108)
Hvad angår udviklingen i de kinesiske priser, var de gennemsnitlige importpriser i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told baseret på statistikker fra Eurostat. Der er blevet rejst tvivl om nøjagtigheden af de gennemsnitlige importpriser i visse medlemsstater, men de officielle statistikker er ikke blevet ændret. Under alle omstændigheder erindres der om, at tallene fra Eurostat kun blev brugt til at fastslå en generel tendens, og at selv om priserne på importen fra Kina blev opjusteret, ville skadesbilledet som helhed forblive det samme med høje margener for underbud og målprisunderbud. I den forbindelse skal det bemærkes, at der ved beregningen af både skades- og dumpingmargener ikke blev brugt tal fra Eurostat. Der er kun blevet brugt verificerede data fra virksomheder, der er blevet besøgt, til at fastslå størrelsen af margenerne. Så selv om der skulle kunne findes statistiske uoverensstemmelser, vil det ikke få konsekvenser for størrelsen af de oplyste margener.
(109)
For så vidt angår påstanden om, at Kommissionens tjenestegrene har undladt at tage hensyn Eurostats tal fra 2010, kan der ikke gives medhold heri, da tallet for UP inkluderede første kvartal af 2010. Tallene for andet, tredje og fjerde kvartal af 2010 vedrører perioden efter UP og skal derfor ikke tages med i betragtning. Selv om disse tal tages med i betragtning, viser importstatistikkerne også en stigning i priserne på importen fra tredjelande, hvilket tyder på, at dette var en generel tendens og ikke specifikt begrænset til importen fra Kina.
3. Prisunderbud
(110)
Der erindres om, at i den indledende fase blev underbud som nævnt i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told defineret som de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som EU-producenterne solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen og handelsled.
(111)
En af parterne hævdede, at de eksportprisberegninger, som parterne blev informeret om, ikke stemte overens med forklaringen i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told. Efter en nærmere undersøgelse kan det bekræftes, at teksten i nævnte betragtning indeholdt en fejl. I den indledende fase blev handelsleddet rent faktisk justeret til EU-producenternes ab fabrik-priser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, og beregningen af den gennemsnitlige importpris blev ikke justeret for omkostninger efter importen. I den endelige fase blev cif-prisen, Unionens grænse, for det pågældende lands eksporterende producenter justeret for gældende told og omkostninger efter importen (import-, transport- og lageromkostninger, som importører pådrager sig i EU-havne før videresalg) på basis af oplysningerne fra de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(112)
En anden part hævdede, at når priserne blev nedjusteret for at tage hensyn til udgifterne til distribution/markedsføring, ville de svare til de kinesiske eksportpriser. I den indledende beregning var disse justeringer dog allerede medtaget. Derfor blev denne påstand fundet uberettiget og afvist.
(113)
I forbindelse med undersøgelsen blev der afsløret underbudsniveauer på mellem 43,2 % og 55,7 %, hvilket afviger en anelse fra den første beregning (se betragtning 77 i forordningen om midlertidig told). Årsagen til denne ændring ligger i beregningen af en ny cif-værdi for den eksporterende producent, der er nævnt i betragtning 83-85, og beregningen af en individuel cif-eksportpris for den eksporterende producent Kito Group, der er nævnt i betragtning 51.
4. Import fra andre tredjelande end Kina
(114)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller konklusioner vedrørende importen fra andre tredjelande end Kina, bekræftes konklusionerne i betragtning 78-80 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. EU-erhvervsgrenens situation
5.1. Makroøkonomiske indikatorer
5.1.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(115)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller konklusioner vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 84 og 85 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.1.2. Salgsmængder og markedsandel
(116)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller konklusioner vedrørende salgsmængder og markedsandel, bekræftes konklusionerne i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.1.3. Beskæftigelse og produktivitet
(117)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger eller konklusioner vedrørende beskæftigelse og produktivitet, bekræftes konklusionerne i betragtning 88 og 89 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.1.4. Dumpingmargenens størrelse
(118)
Betragtning 88-93 indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. Det bekræftes, at alle de fastslåede margener ligger væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan det derfor bekræftes, at virkningerne af den faktiske dumpingmargen ikke kan betragtes som værende ubetydelige.
5.2. Mikroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Lagerbeholdninger
(119)
En af parterne nærede tvivl med hensyn til korrektheden af dataene i betragtning 93-95 i forordningen om midlertidig told. Den pågældende part hævdede, at værdien af lagerbeholdninger i procent af produktionen i hele den betragtede periode var betydeligt lavere end angivet i tabel 10 i samme forordning. Disse beregninger blev gennemgået på ny, og det viste sig, at kun procenterne for 2009 og UP var fejlberegnet, og at lagerprocenterne i disse perioder rent faktisk var en anelse højere end først angivet. Der er en korrekt version af denne beregning i denne forordnings tabel 1.
(120)
Samme part hævdede, at hvis EU-erhvervsgrenen blev tvunget til at øge sin lagerbeholdning indtil seks måneders produktion som nævnt i betragtning 94 i forordningen om midlertidig told, ville dette repræsentere en lagerprocent på 50 % i forhold til den samlede produktion og ikke 59 % som angivet i tabel 10 i forordningen om midlertidig told.
(121)
I den forbindelse skal det understreges, at analyserne i betragtning 93 og 94 i forordningen om midlertidig told var komplementære, men ikke identiske. Den første analyse viste lagerprocenten for stikprøvevirksomhederne målt i kvadratmeter sammenlignet med stikprøvevirksomhedernes produktion, ligeledes mål i kvadratmeter (61 % i UP). Den anden analyse, ligeledes for stikprøvevirksomhederne, viste, hvor mange måneders produktion der var på lager i forhold til årets tolv måneder (50 % i UP).
(122)
Andre analyser gjorde det muligt at finjustere vurderingen af udviklingen i antallet af måneders produktion, der var på lager. I 2007 havde producenterne i stikprøven omkring fem måneders produktion på lager (43 %), men presset fra dumpingimporten tvang dem til at øge deres lagre til over syv måneders produktion (svarende til 61 % af den samlede årlige produktion) i UP. Tabel 1 viser også lagermængderne opgjort i antal måneder i forhold til den årlige produktion.
(123)
Tabel 1
Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
UP
Lagre (1 000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Lagre i % af produktionen
43 %
49 %
56 %
61 %
Indeks (2007 = 100)
100
113
130
142
Antal måneder på lager sammenlignet med årsproduktionen
5,2
5,9
6,7
7,4
Indeks (2007 = 100)
100
113
130
142
Procentdel af måneder på lager (tolvmånedersbasis)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Konklusionen, der siger, at lagerudviklingen vidner om en skadelig situation, bekræftes derfor.
5.2.2. Salgspriser
(125)
Som allerede nævnt i betragtning 20 betvivlede en af de interesserede parter konklusionerne i betragtning 96-99 i forordningen om midlertidig told vedrørende EU-erhvervsgrenens salgspriser, idet det blev hævdet, at Kommissionen i forbindelse med beregningen af EU-enhedsprisen ikke havde medtaget producenter i Polen og Tjekkiet, hvorfor konklusionerne ikke var i overensstemmelse med de foreliggende offentlige data.
(126)
Som svar på denne påstand blev der foretaget en simulation, hvori indgik salgspriserne i Polen, der tegner sig for ca. 10 % af den samlede produktion i Unionen. Der foreligger endnu ingen simulation for Tjekkiet, hvis produktion udgør mindre end 3 % af den samlede produktion i Unionen. Simulationen viste, at selv hvis de polske priser tages med i betragtning, ændrer slutresultatet sig ikke nævneværdigt. For at sikre sammenlignelighed med de kinesiske salgspriser beregnede Kommissionen i overensstemmelse med sin sædvanlige metode EU-erhvervsgrenens salgspriser efter at have foretaget de relevante justeringer for at nå frem til priserne for den første uafhængige kunde.
(127)
En af de interesserede parter mente, at ræsonnementet i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told, hvori det forklares, at EU-erhvervsgrenen var tvunget til at sælge mindre mængder og tilbyde et større varesortiment, var forkert, fordi EU-erhvervsgrenen i så fald skulle have mistet langt mere end 2 % af sin markedsandel.
(128)
Det skal bemærkes, at der ikke nødvendigvis sker tab af en stor markedsandel, når der fokuseres på salg af mindre partier. For det første har EU-erhvervsgrenen ikke været fuldstændig fortrængt fra markedet for store, ensartede varepartier, uanset den kendsgerning, at presset fra lavprisimport fra Kina er særlig stort i denne sektor. For det andet var EU-erhvervsgrenen i stand til at opretholde sin tilstedeværelse på hele markedet ved at presse sine salgspriser og producere et dyrere varesortiment, hvilket førte til faldende fortjeneste som nævnt i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told. At EU-erhvervsgrenen ikke mistede en større andel af markedet, kan forklares ved, at den havde valgt at blive på markedet trods pristrykket fra Kina.
5.2.3. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og lønninger
(129)
En af parterne mente, at der er store forskelle i rentabiliteten mellem store og små virksomheder. Derfor blev det hævdet, at den gennemsnitlige fortjeneste skulle betragtes som værende ikke repræsentativ, da stikprøven kun indeholdt data fra en enkelt stor virksomhed.
(130)
En anden part hævdede, at de store EU-producenter er finansielt sunde. Samme part hævdede, at der ikke kunne påvises nogen generel skade, eftersom der ikke var noget tab, selv når de små virksomheder blev tilføjet i den gennemsnitlige fortjenstmargen for EU-erhvervsgrenen, sådan som det fremgår af betragtning 101 og tabel 12 i forordningen om midlertidig told.
(131)
Det skal bemærkes, at for at sikre sammenhæng mellem resultaterne og repræsentativiteten af stikprøveudtagningen er alle skadesindikatorerne (inkl. fortjeneste) blevet vægtet i forhold til hver enkelt segments andel af den samlede produktion i Unionen. På den anden side er det bekræftet, at den store virksomhed er repræsentativ for situationen i det øvre segment. Derfor er de samlede indikatorer, sådan som de fremgår af analysen af virksomhederne i stikprøven, repræsentative for situationen i hele EU-erhvervsgrenen, og ovennævnte påstand må derfor afvises.
(132)
Hvad angår påstanden om, at de store virksomheder ikke har lidt skade, skal det bemærkes, at analysen ifølge artikel 4, stk. 1, i grundforordningen bør gennemføres for EU-erhvervsgrenen som helhed og ikke blot for visse grupper eller typer af virksomheder. Som allerede nævnt i betragtning 130 betyder den kendsgerning, at der ikke er lidt noget tab i UP, ikke i sig selv, at der ikke er sket skade.
5.2.4. Produktionsomkostninger
(133)
En af de interesserede parter gjorde indsigelse mod konklusionen om, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger var steget med 14 % som følge af en stigning i lagerbeholdningerne og en ændring i varesortimentet. Ifølge denne part holder denne konklusion ikke, da lagerbeholdningsniveauer og varesortiment ikke udgør en del af produktionsomkostningerne.
(134)
Denne påstand må afvises, eftersom høje lagerbeholdningsniveauer udgør en betragtelig finansiel omkostning, som indgår i analysen af produktionsomkostningerne. I øvrigt giver den gentagne ændring i varesortimentet ekstra produktionsomkostninger, da producenten ofte må ændre produktionsprocessen. Det kan være bekosteligt, eftersom det giver anledning til tomgang og en ikke optimal anvendelse af maskinerne.
6. Konklusion vedrørende skade
(135)
En af de interesserede parter anfægtede konklusionen i betragtning 107 i forordningen om midlertidig told, om at faldet i forbruget havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Ifølge denne part kunne der ikke være tale om skade som følge af faldet i forbruget, da den samlede markedsandel var uændret.
(136)
Med hensyn til bemærkningen vedrørende stabiliteten for EU-producenternes markedsandel til trods for det faldende forbrug skal det bemærkes, at markedsandelen ikke er den eneste relevante skadesindikator. Det lykkedes for EU-producenterne at opretholde deres andel på EU-markedet, men det var på bekostning af rentabiliteten, som faldt i den betragtede periode. Det kan derfor ikke konkluderes, at stabiliteten for EU-producenternes markedsandel udelukker, at der er sket skade.
(137)
På baggrund af ovenstående bekræftes konklusionerne om skade i betragtning 107-111 i forordningen om midlertidig told hermed.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(138)
Kommissionen modtog bemærkninger vedrørende de foreløbige konklusioner med hensyn til årsagssammenhæng. Disse bemærkninger var en gentagelse af bemærkninger, der allerede var fremsat i forordningen om midlertidig told i betragtning 128-132 om selvforskyldt skade. Der er ikke indkommet nye beviser, som vil kunne ændre de foreløbige konklusioner. Konklusionerne i betragtning 135 og 136 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
1. Virkninger af importen fra Kina
(139)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det i den midlertidige fase undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina havde forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(140)
Nogle parter hævdede, at nedgangen i EU-erhvervsgrenens produktion og salg skyldtes faldende forbrug. Det blev også hævdet, at virkningerne af importen fra Kina må have været begrænset, eftersom den kinesiske markedsandel kun steg med 1,6 %, og herudaf kan højst 1 % have berørt EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(141)
I den forbindelse erindres der om, at undersøgelsen viste et sammenfald i tid mellem den stigende markedsandel for importen fra Kina og faldet i EU-erhvervsgrenens fortjeneste og en stigning i lagerbeholdningerne. I øvrigt er det ikke kun en øget markedsandel, som har lagt pres på EU-erhvervsgrenen, men i højere grad prisadfærden og de høje underbudsniveauer hos de kinesiske eksporterende producenter.
(142)
Som nævnt i betragtning 113 afslørede undersøgelsen betydelige prisunderbudsniveauer. Den viste også, at EU-erhvervsgrenen og EU-importørerne i vidt omfang solgte til de samme kunder, hvilket betød, at EU-erhvervsgrenen var i direkte konkurrence med dumpingimporten i forbindelse med ordrer.
(143)
Alt i alt viser dette, at det var pristrykket og ikke kun importmængden, som var årsag til faldet i EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal og forværringen af de fleste skadesindikatorer.
2. Mangel på konkurrence mellem fliser produceret i Unionen og dumpingimporterede fliser fra Kina
(144)
Mange af de interesserede parter hævdede, at importen af keramiske fliser fra Kina ikke har kunnet forvolde EU-erhvervsgrenen skade, da de ikke er sammenlignelige. I den forbindelse blev det fremført, at keramiske fliser fra Kina forsyner markedet med homogene varer, hvorimod EU-erhvervsgrenen producerer efter ordre i mindre partier. Det blev også fremført, at den kinesiske erhvervsgren og EU-erhvervsgrenen ikke er i konkurrence med hinanden, da den kinesiske erhvervsgren er rettet mod lav- til mellemprissegmentet, hvorimod EU-erhvervsgrenen er rettet mod mellem- til højprissegmentet. EU-erhvervsgrenens begrænsede tab af markedsandel blev fremført som bevis herfor.
(145)
Der blev ikke forelagt noget væsentligt bevis til støtte for ovenstående påstande, men det blev dog nøje undersøgt, om importen fra Kina rent faktisk konkurrerede med fliser produceret i Unionen.
(146)
I den forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionen har foretaget meget detaljerede sammenligninger, hvor der er skelnet mellem hundredvis af forskellige flisetyper. I den foreliggende sag viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen og eksportørerne havde en stor mængde sammenlignelige typer. Det viser klart, at EU-erhvervsgrenen og importen fra Kina er i konkurrence med hinanden hvad angår varetyper. Der erindres også om, at det i undersøgelsen er blevet fastslået, at EU-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter er i direkte konkurrence med hinanden, da de har det samme kundegrundlag.
(147)
Med hensyn til påstanden om, at keramiske fliser fra Kina forsyner markedet med homogene varer, hvorimod EU-erhvervsgrenen producerer efter ordre i mindre partier, så erindres der om - se betragtning 95 i forordningen om midlertidig told - at det var presset fra importen fra Kina, som tvang EU-erhvervsgrenen til at gå over til mindre varepartier og tilbyde et større varesortiment med hensyn til farver og størrelse. EU-erhvervsgrenen optræder stadig i alle markedssegmenter, og i modsætning til hvad der er påstået ovenfor, så må det, at EU-erhvervsgrenen har været nødt til at fokusere på specifikke varetyper, tages som et tegn på, at der har været direkte konkurrence.
(148)
På baggrund af ovenstående kan argumentet om, at importen fra Kina ikke har forvoldt EU-erhvervsgren skade, da de var i konkurrence med hinanden, ikke tages til følge.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningerne af importen fra andre tredjelande
(149)
Nogle af parterne fastholdt argumentet om, at indvirkningen af den tyrkiske import skulle betragtes som signifikant. Med hensyn til priser anfægtede en af parterne konklusionen om, at stigningen på 19 % i de tyrkiske priser var væsentlig.
(150)
Dette argument er blevet drøftet i betragtning 118 i forordningen om midlertidig told, og der er ikke fundet noget nyt bevis, som vil kunne afkræfte konklusionen fra den foreløbige fase. I den forbindelse bekræftes det, at stigningen på 19 % i de tyrkiske priser må betragtes som væsentlig. Der erindres endvidere om som anført i betragtning 41, at der ikke var beviser på dumpingimport fra dette land, som havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, og derfor kan dette argument ikke tages til følge.
3.2. Virkningen af faldet i forbruget
(151)
En af de interesserede parter hævdede, at faldet i forbruget hovedsageligt havde ramt Spanien og Italien, hvor skaden angiveligt var mest iøjnefaldende. Omvendt var hoveddestinationen for den kinesiske eksport de nordlige medlemsstater, hvor der ikke var et fald i forbruget, og hvor EU-producenterne angiveligt havde lidt mindst skade. Den samme part fastholdt også, at den spanske branche, der fremstillede keramiske fliser, var kommet sig i 2010, hvilket viser, at der ikke er nogen forbindelse mellem kinesisk eksport og produktions- og salgstallene for EU-erhvervsgrenen.
(152)
En af parterne hævdede, at den stigning i lagerbeholdningerne, som var konstateret hos EU-erhvervsgrenen, kunne henføres til et fald i forbruget i Unionen og ikke til dumpingimporten fra Kina.
(153)
Påstandene om, at de nordeuropæiske medlemsstater ikke var ramt af et fald i forbruget, og at importen fra Kina kun skulle være gået til det nordlige Europa, var der ikke noget væsentligt belæg for. Tværtimod viser data fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, at salget er ligeligt fordelt i hele Unionen. Endvidere tegner Spanien og Italien sig samlet set for 28 % af dette salg, hvilket kun er lidt under salget til Tyskland (32 %). På dette grundlag blev disse påstande afvist.
(154)
Med hensyn til påstanden om, at stigningen i lagerbeholdningerne, som var konstateret hos EU-erhvervsgrenen, kunne henføres til et fald i forbruget i Unionen, henviser Kommissionen til begrundelsen i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told, ifølge hvilken presset fra importen fra Kina var meget stort, især hvad angår salget af store partier, og at dette havde en klar indvirkning på EU-producenternes lagerbeholdninger. Væksten i lagerbeholdningerne i den betragtede periode kan ikke kun forklares med, at det var vanskeligt at sælge varerne, men også med, at det var nødvendigt at have et meget stort varesortiment tilgængeligt i lagerbeholdningerne. Konklusionen om skadesvirkningen af importen fra Kina for lagerbeholdningerne bekræftes derfor.
3.3. Virkningen af den økonomiske krise
(155)
Mange interesserede parter fastholdt, at den økonomiske krise var den egentlige årsag til de vanskeligheder, som EU-erhvervsgrenen stod over for. Det blev understøttet af den kendsgerning, at den største forværring fandt sted mellem 2008 og 2009, dvs. det år, hvor krisen slog til, hvorimod tendensen var mindre voldsom i den følgende periode. Det blev også påpeget, at der i den betragtede periode var både højdepunkter og lavpunkter i en cyklus, hvor højdepunktet var karakteriseret ved et boom i byggesektoren og lavpunktet ved den finansielle krise og faldet i eksporten som følge af oprettelsen af nye produktionssteder i lande i den tredje verden.
(156)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fastholdt en af de interesserede parter, at forværringen af en række skadesindikatorer snarere skyldtes den økonomiske krise end dumpingimporten. Ifølge denne part bevirkede recessionen, at efterspørgslen efter store mængder af lavprisvarer steg. Følgelig måtte EU-erhvervsgrenen fokusere mere på produktion af store ordrer, hvilket var et segment, hvor den kinesiske erhvervsgren allerede var virksom. Og dette gav anledning til en stigning i lagerbeholdningerne. Endvidere forårsagede recessionen angiveligt højere inflation i Unionen end i Kina, hvilket førte til en stigning i produktionsomkostningerne for EU-producenterne og angiveligt til, at EU-erhvervsgrenen måtte sælge til priser, der lå under produktionsomkostningerne.
(157)
En anden part hævdede, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste var gået betydeligt op i sidste kvartal i UP, og at dette viste, at EU-erhvervsgrenen var kommet sig efter den økonomiske krise. Denne part anmodede om, at fortjenesten i UP skulle opgøres pr. kvartal, hvilket sandsynligvis ville vise, at rentabiliteten var betydeligt højere hen mod slutningen af UP.
(158)
Den kendsgerning, at den økonomiske afmatning havde en virkning på EU-erhvervsgrenens resultater, blev allerede nævnt i betragtning 120 i forordningen om midlertidige foranstaltninger. I den forbindelse bør det erindres, at for at der kan fastslås en årsagssammenhæng, skal dumpingimporten ifølge den relevante retsnorm have forårsaget væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen. Dumpingimporten er dog ikke nødvendigvis den eneste skadesårsag.
(159)
Endvidere viste undersøgelsen, at den kinesiske eksport fortsatte med at stige til trods for den økonomiske krise. Kina var således den eneste aktør på markedet, som var i stand til at opretholde sin markedsandel i den vanskelige økonomiske situation.
(160)
Med hensyn til den strukturelle ændring i efterspørgslen i Unionen som nævnt i betragtning 156 blev der ikke fremsat noget bevis, som kunne understøtte denne påstand. Tværtimod erindres der om, at undersøgelsen, som forklaret i betragtning 106 i forordningen om midlertidig told, viste, at EU-erhvervsgrenen havde været nødt til at ændre sit varesortiment for at kunne tilbyde et større udbud af varer med hensyn til type, farve og størrelse og til at øge sine lagerbeholdninger for at reagere hurtigt på meget specifikke ordrer. Denne påstand blev derfor afvist.
(161)
Hvad angår inflationens indvirkning på produktionsomkostningerne, kan det konstateres, at inflationsraten i Unionen i gennemsnit ikke har været højere end i Kina i den betragtede periode, og at den derfor ikke kan forklare EU-producenternes vanskeligheder med at sælge til bæredygtige priser. I betragtning af underbudsniveauet kan det heller ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lagt et pres i nedadgående retning på importpriserne fra Kina. På det grundlag måtte denne parts påstand afvises.
(162)
For EU-erhvervsgrenens situation erindres der derimod om, at forordningen om midlertidig told (betragtning 126) viste, at den aggressive prisadfærd hos de kinesiske eksportører havde påvirket EU-erhvervsgrenens rentabilitet i den betragtede periode allerede inden afmatningen i verdensøkonomien. Det viser, at selv uden krisen var presset fra lavprisimporten fra Kina i sig selv tilstrækkelig til at kunne forvolde EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(163)
Hvis dette ses i sammenhæng med dumpingpriserne, understøtter det konklusionen om, at årsagssammenhængen mellem den kinesiske eksport og den forvoldte skade for EU-erhvervsgrenen ikke bliver brudt med den økonomiske afmatning.
(164)
Hvad angår anmodningen om, at fortjenesten i UP bliver opgjort pr. kvartal, blev det ikke anset for at være relevant i den nuværende undersøgelse, for selv om der måske har været en mere udtalt forbedring af fortjenesten, så vil den skulle ses i forhold til målet for fortjenesten på 3,9 %.
3.4. Virkningen af en manglende omstrukturering i EU-erhvervsgrenen
(165)
En af de interesserede parter hævdede, at den skade, der var forvoldt EU-producenterne, kunne føres tilbage til deres mangel på omstrukturering, eftersom tilbagegangen for markedet på 29 % kun var blevet ledsaget af en nedskæring på 7 % i kapaciteten og på 16 % i beskæftigelsen.
(166)
I denne sektor er det vanskeligt at lukke for produktionskapaciteten, da en genoptagelse heraf i tilfælde af et eventuelt genopsving på markedet er yderst bekosteligt for producenterne. Nedskæringen i beskæftigelsen i den pågældende periode var af samme størrelsesorden som nedgangen på markedet. Beskæftigelsesudviklingen behøver ikke at være en fuldstændig afspejling af produktionsudviklingen, da ikke alle jobs har direkte tilknytning til den aktuelle produktion. Altså kan den kendsgerning, at nedskæringen i kapaciteten og i arbejdsstyrken i erhvervsgrenen ikke fuldstændigt afspejlede tilbagegangen på markedet, ikke siges at være forårsaget af manglende omstrukturering. I modsætning til påstandene og i betragtning af strukturen i erhvervsgrenen må en nedskæring på 7 % i kapaciteten og en nedskæring på 16 % i beskæftigelsen derfor betragtes som betydelig.
3.5. Virkningen af EU-erhvervsgrenens resultater på eksportmarkederne
(167)
En af de interesserede parter hævdede, at det var de høje priser og ikke virkningen af den kinesiske eksport, som havde forårsaget en nedgang i EU-erhvervsgrenens eksportsalg.
(168)
Med hensyn til denne påstand erindres der om, at der er blevet rettet op på EU-erhvervsgrenens eksportresultater efter den økonomiske krise. Påstanden om, at eksportresultaterne skulle have haft en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater, er derfor ikke holdbar.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(169)
Ingen af argumenterne fra de interesserede parter viser, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade. Konklusionerne om årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
F. UNIONENS INTERESSER
(170)
På baggrund af parternes bemærkninger foretog Kommissionen en yderligere analyse af samtlige argumenter, der vedrører Unionens interesser. Alle spørgsmål er blevet gennemgået, og konklusionerne i forordningen om midlertidig told er blevet bekræftet.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(171)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 137-141 i forordningen om midlertidig told herved.
2. Importørernes interesser
(172)
En af parterne hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville true importørernes økonomiske eksistens, da de kun delvis ville kunne lægge de ekstra omkostninger fra tolden over på deres kunder.
(173)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger var der to parter, som ikke var enige i konklusionen om, at importørerne nemt kan gå fra kinesiske leverancer til andre leveringskilder, især fordi kvalitet og pris ikke var sammenlignelige.
(174)
Med hensyn til denne påstand erindres der om, at en stor del af importen ikke bliver påvirket af told, da den ikke er af kinesisk oprindelse. Egenskaberne ved varen, som fremstilles overalt i verden i sammenlignelige kvaliteter, gør, at der kan skiftes fra en vare til en anden, og at der altså er en række alternative muligheder, i modsætning til hvad der hævdes. Selv for importører, som holder sig til import fra Kina, som undersøgelsen viste var dumpingimport og blev solgt til priser, der lå betydeligt under priserne for varer med oprindelse i Unionen, blev det konstateret i undersøgelsen, at importørerne kan pålægge deres salgspriser en avance på over 30 %. Det lader formode - sammen med den kendsgerning, at importørerne har haft en fortjeneste på omkring 5 %, og at de har kunnet lægge i det mindste en del af de potentielle omkostningsstigninger over på deres kunder - at de vil kunne klare virkningerne af foranstaltningerne.
(175)
Endvidere vil indførelsen af foranstaltninger, som det også er konkluderet i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told, ikke hindre EU-importørerne i at øge deres importandele med varer uden dumping fra de andre kilder både i Unionen og i andre tredjelande.
(176)
En af importørerne hævdede, at for en bestemt varetype ville de kinesiske priser for øjeblikket være højere end EU-erhvervsgrenens priser, og at foranstaltningerne derfor ville betyde, at eksporten af denne specifikke type ikke ville være mulig fremover.
(177)
Intet understøttede denne påstand. Endvidere havde denne varetype ifølge tilgængelige oplysninger kun en lille del af markedet og ville ikke påvirke leveringen til EU-markedet i væsentlig grad. Påstanden blev derfor afvist.
3. Brugernes interesser
(178)
Nogle af de interesserede parter hævdede, at indvirkningen på brugerne ville være betydelig. Det blev især fremført, at stigningen i mindsteprisen på 32,3 % ville afholde kunderne fra at købe kvalitetsvarer. Det blev også fremført, at selv om det nok var rigtigt, at indvirkningen på de store »Gør det selv«-forretninger kunne være begrænset, så ville de små specialforretninger blive hårdt ramt.
(179)
Hvad angår indvirkningen på de endelige brugere, bekræfter Kommissionen, hvad der foreløbigt blev konkluderet i forordningen om midlertidig told i betragtning 152 og 153, nemlig at priseffekten vil være begrænset.
(180)
Byggesektoren, som er en af de store kunder for producenter af keramiske fliser, havde besluttet ikke at samarbejde i undersøgelsen. Efter at der var blevet indført midlertidige foranstaltninger blev FIEC (den europæiske entreprenørsammenslutning) igen bedt om at give statistiske oplysninger, som kunne vise, i hvor høj grad, om overhovedet, sektoren ville blive påvirket af indførelsen af foranstaltninger. FIEC bekræftede, at selv om der ikke var direkte tilgængelige oplysninger, er omkostningseffekten af foranstaltningerne på deres virksomhed generelt meget lille. De forklarede også, at den manglende interesse hos deres medlemmer skulle opfattes som en støtte til Kommissionens forslag.
(181)
For de små specialforretningers vedkommende kunne Kommissionen ikke få entydige tal, som kunne bekræfte, hvor stor og omfangsrig indvirkningen af antidumpingforanstaltningen var. I lighed med hvad der sker for importørerne, må det ikke glemmes, at keramiske fliser bliver fremstillet i Unionen og i mange tredjelande uden dumping. Derfor kan det udelukkes, at der er alvorlig risiko for mangel på leverancer til detailforretninger.
4. De endelige forbrugeres interesser
(182)
Der blev gjort forsøg på at få en mere detaljeret vurdering af indvirkningen fra forbrugerne. Undersøgelsen viste, at indvirkningen sandsynligvis vil være begrænset.
(183)
Først og fremmest bliver den absolutte værdi af foranstaltningerne beregnet ud fra importprisen, altså på et grundlag, som er meget lavere end den endelige detailpris for den pågældende vare. Denne værdi kan opdeles på forskellige trin (importører, grossister og detailhandlere), inden varen når ud til den endelige kunde. Og selv om importørerne og forhandlerne skulle lægge hele toldbyrden over på kunderne, må det ikke glemmes, at der er et stort udbud af varer på markedet, som ikke er omfattet af foranstaltninger, og som fremstilles af såvel EU-producenter som producenter i tredjelande.
(184)
Kommissionen har beregnet, hvilken indvirkning antidumpingtolden vil få for priserne til forbrugerne, ved at se på, hvor meget told der ville skulle betales for den nuværende import fra Kina, og lægge dette beløb direkte over på forbrugerne, ud fra den antagelse at importører, grossister og detailhandlere vil lægge samtlige ekstra omkostninger over på de endelige forbrugere. Den således beregnede indvirkning på omkostningerne ligger betydeligt under 0,5 EUR pr. m2. Der erindres om, at det i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at det gennemsnitlige årsforbrug pr. person i Unionen er på ca. 2,2 m2. I betragtning af den lille indvirkning, som tolden vil få pr. m2, vil omkostningsstigningen derfor sandsynligvis være begrænset, selv om forbrugeren skulle købe en stor mængde af den pågældende vare til nybyggeri eller renovering.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(185)
Virkningerne af indførelsen af foranstaltninger kan forventes at bistå EU-erhvervsgrenen med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på EU-markedet og en mindskelse af truslen om lukninger og betydelige tab af arbejdspladser.
(186)
Endvidere kan indførelsen af foranstaltningerne forventes af få en begrænset indvirkning for brugerne/importørerne, som vil kunne erhverve varerne fra en bred vifte af leverandører fra Unionen og andre tredjelande.
(187)
Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med Unionens interesser.
G. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
1.1. Fremlæggelse af oplysninger
(188)
To af de interesserede parter fremførte, at Kommissionen burde have offentliggjort målprisunderbudsmargenen i forordningen om midlertidig told, og en af dem hævdede, at den manglende offentliggørelse heraf betød, at de interesserede parter ikke kunne vurdere, om reglen om den lavest mulige told var blevet korrekt anvendt.
(189)
Som svar på ovenstående følger her de midlertidige margener:
Virksomhed
Skadesmargen
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
73,9 %
Alle andre samarbejdsvillige producenter
66,0 %
Alle andre
95,8 %
1.2. Skadesmargen
(190)
En af parterne hævdede, at Kommissionen ikke havde været konsekvent i sin fremgangsmåde til at fastslå skade, og at konklusionerne burde have været baseret på vejede gennemsnitlige data for hele erhvervsgrenen.
(191)
For så vidt angår denne påstand, skal det bemærkes, at resultaterne vedrørende skadestærskelen er baseret på verificerede virksomhedsspecifikke data, som anses for at være det mest pålidelige grundlag til sammenligning af alle relevante fakta. Denne påstand måtte derfor afvises.
(192)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres foranstaltninger for at forhindre, at dumpingimporten fra Kina forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(193)
Ved fastsættelsen af toldsatsen er der taget hensyn til de fastslåede dumpingmargener og den told, der er nødvendig for at bringe de skadelige virkninger, som EU-erhvervsgrenen har været udsat for, til ophør.
(194)
Det blev derfor fundet passende af beregne målprisunderbudsmargenen ud fra de priser, som fremgik af data, der var indsendt af EU-producenter og kinesiske eksportører.
(195)
Ved fastsættelsen af den antidumpingtold, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, blev der taget hensyn til, at tolden skulle beregnes på en sådan måde, at EU-erhvervsgrenen kunne få dækket sine produktionsomkostninger og opnå en rimelig fortjeneste. En rimelig fortjeneste, inden skat, blev anset for at være en fortjeneste, som en erhvervsgren af denne type ville kunne opnå under normale konkurrenceforhold, dvs. uden dumpingimport, ved salg af samme vare i Unionen. Denne fortjeneste er blevet fastsat ud fra den rentabilitet på 3,9 %, som EU-erhvervsgrenen havde opnået i 2007 (se nærmere i tabel 12 i forordningen om midlertidig told).
(196)
De fastlagte skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Skadesmargen
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
58,6 %
Alle andre samarbejdsvillige producenter
65,0 %
Alle andre
82,3 %
(197)
Det skal bemærkes, at skadesmargenen for »alle andre samarbejdsvillige producenter« er blevet fastsat uden data fra Kito Group, eftersom Kito Group ikke indgik i stikprøven, og for at være konsekvent i den måde, hvorpå dumpingmargenen beregnes for »alle andre samarbejdsvillige producenter«. (Se artikel 9, stk. 6, første punktum, i grundforordningen). I forbindelse med anvendelsen af artikel 18 i grundforordningen som nævnt i betragtning 54 finder restskadesmargenen anvendelse på Kito Group.
(198)
Det skal også bemærkes, at målprisunderbudsmargenerne er højere end dumpingmargenerne i betragtning 88-93 ovenfor og derfor skal dumpingmargenen lægges til grund for fastlæggelsen af toldens niveau i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(199)
For at sikre lige behandling af nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye producenter, som ellers ikke ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4 ikke finder anvendelse, når der er benyttet stikprøver ved undersøgelsen.
2. Toldangivelse
(200)
De statistiske oplysninger om den pågældende vare er ofte udtrykt i kvadratmeter. Der er dog ikke anført nogen supplerende enhed for den pågældende vare i den kombinerede nomenklatur gengivet i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (6). Det er derfor nødvendigt at fastslå, at ikke kun vægten i kg eller tons, men også antallet af kvadratmeter af den pågældende vare til import anføres i erklæringen om overgang til fri omsætning.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(201)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt.
(202)
Såfremt den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, der er stillet som sikkerhed svarende til den midlertidige told, endeligt, mens de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, bør frigives.
4. Foranstaltningens form
(203)
En af de interesserede parter foreslog, at foranstaltningerne skulle have form af minimumsimportpris (MIP) i stedet for værditoldsatser. MIP er imidlertid ikke egnet til den pågældende vare, da der findes mange forskellige varetyper, og priserne varierer betydeligt, hvilket medfører en væsentlig risiko for krydskompensation. Desuden forventes det, at varetyperne fortsat vil udvikle sig med hensyn til design og efterbehandling, og at MIP således ikke længere vil være et passende grundlag for toldsatsen. Derfor afvises anmodningen om at indføre foranstaltninger i form af MIP.
(204)
En anden part anmodede om, at foranstaltningerne skulle have form af importkontingenter. Men importkontingenter er hverken på linje med grundforordningen eller med internationalt vedtagne regler. Anmodningen måtte derfor afvises -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af glaserede eller uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o.l.; samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Virksomheder anført i bilag I
30,6 %
Alle andre virksomheder
69,7 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 omhandlede virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 258/2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser for øjeblikket henhørende under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Hvis en producent fra Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at virksomheden ikke eksporterede de pågældende varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (1. april 2009 til 31. marts 2010), at den ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning, og at den enten faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter undersøgelsesperiodens ophør, kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen og efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, og lade den pågældende producent være omfattet af den told, der finder anvendelse for samarbejdsvillige producenter, der ikke indgik i stikprøven, dvs. 30,6 %.
Artikel 4
Hvis en erklæring om overgang til fri omsætning indgives vedrørende de varer, som er omhandlet i artikel 1, skal antallet af kvadratmeter af de importerede varer angives i det relevante felt i erklæringen.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2011.