РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 27. juli 2011
om Belgiens statsstøtte til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg (statsstøtte C 44/08 (ex NN 45/04))
(meddelt under nummer K(2011) 5457)
(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)
(2011/678/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikel (2) og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Europa-Kommissionen har efter at have modtaget klager i januar og februar 2004 foretaget en foreløbig undersøgelse af den af Belgien ydede støtte til dækning af udgifter til screening for overførbare spongiforme encephalopatier hos kvæg (i det følgende benævnt BSE-test).
(2)
Under henvisning til disse klager anmodede Kommissionen i et brev af 27. januar 2004 de belgiske myndigheder om oplysninger om den pågældende foranstaltning. Samtidig anmeldte de belgiske myndigheder en støtteforanstaltning til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt TEUF) (ved brev af 23. januar 2004, registreret den 28. januar 2004), som er indført under nummer N 54/04.
(3)
De belgiske myndigheder sendte Kommissionen skriftlige oplysninger ved brev af 6. februar 2004 og 14. maj 2004, registreret henholdsvis den 11. februar 2004 og den 19. maj 2004.
(4)
Ved brev af 19. juli 2004 informerede Kommissionen Belgien om, at foranstaltningen var blevet overført til registret over ikkeanmeldt støtte under nr. NN 45/04, fordi det havde vist sig, at nogle af midlerne allerede var blevet udbetalt.
(5)
Et uformelt møde mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene fandt sted den 1. september 2004.
(6)
De belgiske myndigheder sendte yderligere oplysninger ved brev af 16. september 2004 og 22. februar 2007, registreret henholdsvis den 20. september 2004 og den 22. februar 2007.
(7)
Ved brev af 26. november 2008 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren omhandlet i TEUF's artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. Denne beslutning er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.
(8)
Ved brev af 19. december 2008, registreret den 26. december 2008, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Den nye frist blev indrømmet ved brev af 13. januar 2009. Belgien fremsendte sine bemærkninger ved brev af 25. februar 2009, registreret den 6. marts 2009.
(9)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede parter.
(10)
Ved brev af 17. juli 2009 stillede Kommissionen Belgien supplerende spørgsmål i forbindelse med de af Belgien fremsatte bemærkninger. Ved brev af 4. september 2009, registreret den 8. september 2009, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Kommissionen modtog Belgiens svar ved brev af 16. oktober 2009, registreret den 20. oktober 2009.
(11)
Der blev holdt to møder mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene den 2. oktober 2009 og den 30. oktober 2009.
(12)
Efter disse møder fremsendte Belgien supplerende oplysninger den 14. december 2009, registreret den 16. december 2009. Under henvisning til den undersøgelse, de belgiske konkurrencemyndigheder samtidig havde indledt vedrørende eventuel karteldannelse fra laboratoriernes side, anmodede Belgien om forlængelse af fristen den 21. januar 2010, den 29. september 2010 og den 17. januar 2011. Kommissionen indvilligede i at forlænge fristerne.
(13)
Kommissionen sendte en sidste anmodning om oplysninger den 22. februar 2011, som de belgiske myndigheder besvarede ved brev af 6. april 2011. Kommissionen indvilligede i en yderligere forlængelse af fristen, således at Belgien kunne besvare spørgsmålene, når resultatet af de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse forelå.
(14)
De belgiske myndigheder svarede ved brev af 19. maj 2011, registreret den 25. maj 2011.
2. BESKRIVELSE
2.1. Baggrund (4)
(15)
I januar 2004 modtog Kommissionen en klage vedrørende et udkast til kongelig anordning om indførelse af en skattelignende afgift til at finansiere BSE-screeningerne.
(16)
Under henvisning til denne klage anmodede Kommissionens tjenestegrene de belgiske myndigheder om en redegørelse. Som svar på denne anmodning om oplysninger anførte de belgiske myndigheder, at BSE-test har været obligatoriske siden 1. januar 2001 for kreaturer på over 30 måneder og for nødslagtede kreaturer på over 24 måneder (5). De anmeldte også et udkast til kongelig anordning vedrørende TSE-screening af dyr (i det følgende benævnt kongelig TSE-anordning). Dette udkast til kongelig anordning er registreret under nummer N 54/04. De belgiske myndigheder anførte, at det nye udkast til kongelig anordning var en ændring af det udkast til kongelig anordning, som Belgien havde anmeldt i 2001, og som Kommissionen havde godkendt ved beslutning N 21/02 af 13. februar 2002 (6), og af et andet udkast, som var blevet drøftet uformelt med Kommissionen i 2003. Ingen af disse to anordninger var imidlertid blevet gennemført, og anordningen anmeldt i 2004 var en omarbejdelse heraf.
(17)
Det fremgår af de af Belgien fremsendte oplysninger, at statskassen siden 1. januar 2001 (7) har dækket udgifterne til BSE-test (dvs. udgifterne til prøveudtagning og analyse). Siden den 1. januar 2002 har BIRB (det belgiske interventions- og restitutionskontor) forfinansieret udgifterne til disse test, indtil der forelå en politisk beslutning om, hvilken finansieringsordning der skulle benyttes.
(18)
Efter en række bemærkninger fra Kommissionens tjenestegrene vedrørende det anmeldte udkast til kongelig anordning (N 54/04) fremsendte de belgiske myndigheder i maj 2004 et nyt udkast til kongelig anordning, der skulle imødekomme Kommissionens bemærkninger og indeholdt bestemmelser om en gebyrordning på 10,70 EUR pr. kreatur, som blev frembudt til slagtning fra og med 1. januar 2003 og skulle underkastes en hurtig BSE-test. De belgiske myndigheder nævnte, at test udført og forfinansieret i 2002 helt og holdent var finansieret af indirekte statsstøtte, dvs. skattelignende afgifter. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at der var blevet finansieret et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test fra den 1. januar 2003 gennem skattelignende afgifter. De belgiske myndigheder fremsendte detaljerede tabeller over udgifterne til BSE-test fra og med 2003 og et overslag over finansieringen af disse test gennem skattelignende afgifter og gebyrer. De belgiske myndigheder anførte, at finansieringsordningen forventedes gennemført pr. 1. juli 2004 for gebyrernes vedkommende og pr. 1. januar 2005 for de skattelignende afgifters vedkommende.
(19)
Da det fremgik af det anmeldte udkast til kongelig anordning, at støtten allerede var blevet bevilget og afgifterne opkrævet siden den 1. januar 2002, blev foranstaltningen registreret som ikkeanmeldt den 19. juli 2004 under nummer NN 45/04. Den under nummer N 54/04 registrerede anmeldelse blev derimod trukket tilbage af Belgien.
(20)
Det følger af de af Belgien fremsendte oplysninger i 2004, at det generelt var hensigten at forfinansiere testene, som skulle tilbagebetales senere, og anvende en del af afgiftsbeløbet til tilbagebetaling af udgifterne til de forfinansierede test.
(21)
I et brev af 16. september 2004 redegjorde de belgiske myndigheder for et nyt udkast til kongelig anordning, hvor det var tanken at fastholde et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur fremover. Hele beløbet omhandlet i det nye udkast til kongelig anordning ville blive anvendt til at finansiere BSE-test af kreaturer, som blev slagtet fra og med anordningens ikrafttræden. Tilbagebetalingen af beløb på mere end de 40 EUR, som var tilladt ifølge EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald (8) (i det følgende benævnt TSE-rammebestemmelserne) af 24. december 2002, og som blev forfinansieret efter 1. januar 2003, skulle behandles i et andet udkast, som ville blive forelagt Kommissionen, med henblik på tilbagebetaling af disse forfinansieringer. Denne kongelige anordning blev vedtaget den 15. oktober 2004 (9) og trådte i kraft den 1. december 2004.
(22)
Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger beløber de samlede forfinansierede udgifter ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR sig til 15 237 646 EUR for perioden fra den 1. januar 2003 (10) til den 30. juni 2004. Ifølge de belgiske myndigheder blev maksimumsbeløbet på 40 EUR overholdt fra og med 30. juni 2004. (11).
(23)
I samme brev af 16. september 2004 fremsendte de belgiske myndigheder to sæt kortfattede oplysninger i henhold til artikel 19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (12).
(24)
Disse to foranstaltninger er registreret som fritaget for anmeldelse under nummer XA 53/04 og XA 54/04. Som anført i punkt 19 i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure dækker den under nummer XA 53/04 fritagne foranstaltning forfinansiering af BSE-test (13) med en maksimal støtteintensitet på 40 EUR pr. test og blev gennemført den 1. januar 2003. Retsgrundlaget for denne foranstaltning er loven af 27. december 2002 om det almindelige udgiftsbudget for 2003. I den under nummer XA 54/04 fritagne foranstaltning, som blev gennemført den 15. oktober 2004, fastsættes en maksimal støtteintensitet på 33,38 EUR pr. test. Denne støtteforanstaltning gælder for ubestemt tid. Det juridiske grundlag er loven af 27. december 2003 om det almindelige udgiftsbudget for 2004.
(25)
I samme brev af 16. september 2004 påpegede de belgiske myndigheder som svar på spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene, at de laboratorier, der blev udvalgt til at udføre disse test, skulle opfylde nogle meget præcise betingelser for at udføre de pågældende analyser.
(26)
Kort efter brevene af 14. maj 2004 og 16. september 2004 anmeldte de belgiske myndigheder to udkast til kongelig anordning om finansiering af Agence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaire (forbundskontoret for fødevareforsyningskædens sikkerhed, i det følgende benævnt AFSCA). Formålet med disse foranstaltninger var at indføre en afgift og et gebyr til dækning af AFSCA's virksomhed. De er omfattet af beslutning K(2005) 4203 af 9. november 2005 om statsstøtte N 9/05 og N 10/05 (i det følgende benævnt beslutning N 9/05 og N 10/05) anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Disse foranstaltninger blev vedtaget ved kongelig anordning af 10. november 2005 om fastlæggelse af afgifterne omhandlet i artikel 4 i loven af 9. december 2004 om finansiering af AFSCA (14) samt ved kongelig anordning af 10. november 2005 om gebyrerne omhandlet i artikel 5 i loven af 9. december 2004 vedrørende finansiering af AFSCA (15). Disse to kongelige anordninger trådte i kraft den 1. januar 2006. I den kongelige anordning om afgifter ophæves den kongelige anordning af 15. oktober 2004 omhandlet i betragtning 21.
(27)
Helt konkret går den kongelige anordning om gebyrer ud på, at slagteriet forpligtes til at betale et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur eller hovdyr. Den kongelige anordning om afgifter indeholder bestemmelser om finansiering af en del af BSE-testene og opkrævning i forskellige sektorer. Den samlede udgift til BSE-testen beløber sig til 44,08 EUR, heraf 12 EUR til prøveudtagning (som finansieres med op til 10,70 EUR af slagteriet i medfør af den kongelige anordning om gebyrer og for 1,30 EURs vedkommende af afgiften) og 32,08 EUR, der finansieres af afgiften og betales direkte af AFSCA til laboratorierne. I beslutning N 9/05 og N 10/05 konkluderede Kommissionen, at finansieringen af AFSCA via gebyrerne ikke var statsstøtte, at finansieringen af den globale stikprøvekontrol via de faste afgiftsbeløb ikke var statsstøtte, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test over afgifterne var statsstøtte forenelig med reglerne, og at finansieringen af udgifterne til andre test/kontroller i forbindelse med produktion/markedsføring var statsstøtte i overensstemmelse med reglerne.
(28)
I december 2006 sendte Kommissionen nye spørgsmål til Belgien vedrørende sag NN 45/04. Spørgsmålene drejede sig bl.a. om tilbagebetaling af udbetalte beløb under forfinansieringen siden den 1. januar 2003.
(29)
I deres svar af 22. februar 2007 fremførte de belgiske myndigheder, at de ville foretage en samlet tilbagebetaling af alle udgifter til BSE-analyser over en periode på 15 år. I praksis blev der oprettet en solidarisk tilbagebetalingsordning gennem AFSCA's nye finansieringsordning. Alle operatører har siden den 1. januar 2006 betalt bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som har haft kvæg i den pågældende periode, betaler ligeledes til denne ordning.
2.2. Indhold af klagerne mod udkastet til kongelig TSE-anordning
(30)
Ifølge klagerne vedrørende udkastet til TSE-anordning opkræves afgiften for alle dyr, som slagtes på belgiske slagterier, og pålægges også importerede produkter. En klager har fremført, at en betydelig procentdel af de dyr, som slagtes på de belgiske slagterier, stammer fra andre medlemsstater. Klagerne finder, at afgiften udgør en diskrimination af importerede dyr, eftersom indtægterne anvendes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test af belgiske kreaturer.
2.3. Tvivlsspørgsmål rejst af Kommissionen i forbindelse med indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure
(31)
Først skal det gøres klart, at den formelle undersøgelsesprocedure drejer sig om støtten til finansiering af TSE-screening af dyr i Belgien siden den 1. januar 2001 samt mekanismerne til finansiering af denne støtte bortset fra den støtte, som blev godkendt ved Kommissionens beslutning, fordi den var forenelig med det indre marked. Konkret betyder det, at støtten godkendt ved beslutning N 9/05 og N 10/05 (som vedrører afgifter og gebyrer til finansiering af AFSCA) ikke vil blive vurderet med hensyn til foreneligheden med reglerne om statsstøtte, som var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Nærværende beslutning vedrører følgelig udelukkende støtten til finansiering af BSE-test i perioden 2001-2006 samt den dertil anvendte finansieringsordning, eftersom støtten til BSE-test i denne periode blev forfinansieret, og denne forfinansiering bliver tilbagebetalt over flere år.
(32)
For tydeliggørelsens skyld er det nødvendigt at understrege den terminologiske sondring mellem gebyr og afgift: På den ene side er der vederlag eller gebyrer, som dækker udgifterne til en ydet tjeneste. I den foreliggende sag beløber de sig til 10,70 EUR, som er blevet opkrævet siden den 1. december 2004 på grundlag af den kongelige TSE-anordning og efterfølgende på grundlag af den kongelige anordning om gebyrer til finansiering af AFSCA. På den anden side er der bidrag eller afgifter, som pålægges på grundlag af den kongelige anordning af 10. november 2005, opkræves af AFSCA, betales af driftsenheder på det belgiske territorium og er fordelt på syv sektorer (se betragtning 29 i beslutning N 9/05 og N 10/05).
(33)
Kommissionen bemærkede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test i Belgien finansieres og blev finansieret af tilskud og en skattelignende afgiftsordning, som består af både gebyrer og afgifter. En del af indtægterne fra disse gebyrer og afgifter skulle være anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af testene.
(34)
Kommissionen havde påpeget flere problemer og fremført, at der manglede oplysninger til en endelig vurdering af de pågældende foranstaltninger. For det første var det spørgsmålet, om modtagerne af disse tjenester havde en fordel. Det stod nemlig ikke klart, om gebyrerne for BSE-testene dækkede den del af testudgifterne, som ikke var dækket af statsstøtte forenelig med reglerne. Den nøjagtige udgift til disse test var ikke kendt, og det samme gjaldt den supplerende finansieringskilde, hvis gebyrerne ikke var tilstrækkelige til at dække de samlede udgifter til BSE-testene. Det var heller ikke godtgjort, om vilkårene for de af AFSCA ydede tjenester svarede til markedsprisen, bl.a. fordi de belgiske myndigheder ikke klart havde angivet, at laboratorierne var valgt efter en åben og gennemsigtig procedure.
(35)
For det andet var opkrævningsmekanismen ikke overskuelig, bl.a. var modtagere og bidragydere ikke klart defineret, og der var uklarheder omkring mekanismen for tilbagebetaling af forfinansieringen af udgifterne til BSE-test. Der var yderligere tvivl om, hvilke betingelser de skattelignende afgifter skulle opfylde for at blive betragtet som værende i overensstemmelse med statsstøttereglerne, bl.a. hvad angår importvarers fritagelse for de skattelignede afgifter, med hensyn til om eksportvarer var omfattet af støtteforanstaltningen finansieret af afgifterne, og om afgifterne påvirkede slutprodukternes pris, eftersom denne afhang af svingningerne i udbud og efterspørgsel på det frie marked.
3. BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN
(36)
Kommissionen modtog Belgiens bemærkninger til de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen rejste i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, den 27. februar 2009. De kan sammenfattes således:
3.1. Betegnelse af finansieringen af BSE-test som statsstøtte
(37)
Belgien har lige fra starten anfægtet, at Kommissionen betegner finansieringen af BSE-test som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske. For Belgien fastholder, at pligten til at udføre BSE-test er et krav i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (16) af hensyn til folkesundheden. Til støtte for sit synspunkt nævner Belgien to domme (17), hvor EF-Domstolen fandt, at udgifter til kontrolforanstaltninger til beskyttelse af folkesundheden ikke kan betragtes som kompensation for en tjeneste, og at det er op til myndigheden selv at afholde disse omkostninger. Belgien erkender, at de pågældende domme vedrører fri bevægelighed for varer og ikke statsstøtte, men mener, at tankegangen kan overføres til et område som statsstøtte.
(38)
Desuden påpeger Belgien, at da forordning (EF) nr. 999/2001 ikke kræver, at udgifterne til kontrol afholdes af virksomhederne, kan en medlemsstat selv fastsætte sin normalordning for finansiering af BSE-test. Selektivitetskriteriet for statsstøtte må følgelig efter Belgiens mening vurderes i forhold til denne normalordning (18). Der kan kun være tale om statsstøtte, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til den af Belgien valgte normalordning. Belgien fremfører, at Kommissionen tilsyneladende mener, at normen bør være, at udgifterne afholdes af landmændene, hvilket der imidlertid ikke står noget om i de gældende tekster. Hvis forskellige ordninger for finansiering af BSE-test kan føre til konkurrenceforvridninger, finder Belgien, det bør løses ved harmonisering af lovgivningerne (19), men på ingen måde udgør en statsstøtteproblematik. Belgien nævner ligeledes GEMO-dommen (20), men mener ikke, det ændrer Belgiens synspunkt i den foreliggende sag. I sit brev af 16. oktober 2009 afviser Belgien igen Kommissionens betegnelse af ordningen som statsstøtte i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Men Belgien er samarbejdsvilligt gået ind på Kommissionens logik for at få afklaret punkterne i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
3.2. Betegnelse af gebyret
(39)
Belgien mener ikke, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur kan betragtes som statsstøtte.
(40)
Ifølge Belgien kan der kun være tale om statsstøtte, såfremt en eller flere virksomheder opnår en fordel. I forbindelse med gebyr kan der følgelig kun være tale om statsstøtte, såfremt den opnåede fordel er større end det betalte beløb. Hvis en del af BSE-testene finansieres af myndighederne, svarer den endelige fordel for landmanden til udgiften til testen efter fradrag af det betalte gebyr.
(41)
Belgien går videre i denne tankegang og fremfører, at i tilfælde af tilbagesøgning vil det betyde, at landmanden afkræves en højere samlet betaling. For hvis den samlede udgift til testen skal betales tilbage, vil det i sidste ende indebære, at denne udgift lægges oven i det gebyrbeløb, der allerede er betalt.
(42)
Belgien understreger, at ifølge EF-Domstolens retspraksis er der kun tale om statsstøtte, hvis indtægterne fra gebyrerne anvendes til fordel for en specifik gruppe og ikke i tilsvarende omfang kommer alle, som har betalt gebyr, til gode (21). I den foreliggende sag pålægges gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur de økonomiske aktører, som beskæftiger sig med produktion af oksekød. De 10,70 EUR, som anvendes til testen, udgør ingen økonomisk fordel for dem og kan følgelig ikke betragtes som statsstøtte i henhold til TEUF's artikel 107.
(43)
Ifølge Belgien har Kommissionen anvendt en tilsvarende tankegang i sin beslutning N 9/05 og N 10/05. Belgien anfører, at i denne beslutning blev gebyret på 10,70 EUR ikke betegnet som statsstøtte (se betragtning 98 i beslutningen). Der er anvendt en tilsvarende tankegang i beslutning N 21/02, hvor en del af udgifterne til BSE-test finansieret delvis af gebyrer fra sektoren ikke blev betragtet som statsstøtte.
(44)
I de belgiske myndigheders brev af 16. oktober 2009 anføres, at gebyret var pålagt landmanden og dækkede en del af de økonomiske udgifter til BSE-test. Som svar på Kommissionens spørgsmål om, hvorvidt gebyrbeløbet svarede til den faktiske økonomiske udgift til de af laboratorierne leverede ydelser, anførte Belgien, at gebyret kun dækkede en del af udgifterne til BSE-testene som nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. Kommissionens begrundelse i betragtning 61-66 i samme beslutning, som gik ud på, at udgifterne til de leverede ydelser svarede til gebyrbeløbet, drejede sig om andre ydelser end BSE-test. Belgien gentager, at hvad angår BSE-test, var det i beslutning N 9/05 og N 10/05 fastslået, at ydelsen i form af BSE-test faktisk var statsstøtte, men at gebyret (dvs. 10,70 EUR) ikke var støtte og skulle fratrækkes udgiften til testene.
3.3. Ingen overkompensation og testpriser i overensstemmelse med markedspriser
(45)
Belgien henviser til punkt 132 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug 2007-2013 (22) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013), hvor det anføres, at 40 EUR pr. test på indeværende tidspunkt er den laveste pris i Fællesskabet. Siden 2005 har de af AFSCA tilbudte priser ligget under 40 EUR. Det viser efter de belgiske myndigheders opfattelse, at priserne i Belgien er i overensstemmelse med markedspriserne. I sin beslutning N 9/05 og N 10/05 erkendte Kommissionen, at laboratorierne var udvalgt gennem åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende procedurer, og at tjenesteyderne (dvs. laboratorierne) ikke kan anses for at modtage statsstøtte. Situationen har ikke ændret sig siden. Desuden er de belgiske konkurrencemyndigheder i øjeblikket ved at undersøge, om laboratorierne har dannet priskarteller i forbindelse med BSE-test. Ifølge de belgiske myndigheder viser det klart, at de på ingen måde ønsker at betale laboratorierne en overpris. I deres brev af 16. oktober 2009 oplyste de belgiske myndigheder, at undersøgelsen af laboratoriernes eventuelle deltagelse i et priskartel ville fortsætte, og at denne undersøgelse i princippet ville blive afsluttet i løbet af første kvartal af 2010.
3.4. Afgift på eksport og import
(46)
De belgiske myndigheder fremfører, at afgifterne og gebyrerne aldrig har været pålagt import eller eksport. Det er kun virksomheder etableret i Belgien, som skal betale afgift, og gebyret på 10,70 EUR opkræves kun for kvæg slagtet i Belgien på over 30 måneder.
(47)
Belgien fremhæver, at Kommissionen allerede gennemgik disse foranstaltninger i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 og konkluderede, at afgifterne ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser.
3.5. Ingen mekanisme til overvæltning af det af slagterierne betalte gebyr på producenterne eller andre markedsaktører
(48)
De belgiske myndigheder anfører, at slagterierne vælter gebyrudgiften over på deres kunder, som enhver anden virksomhed vælter sine omkostninger over på sine kunder. De normale markedsmekanismer sørger altså for denne overvæltning. Desuden er det almindelig praksis at angive gebyrudgiften særskilt i fakturaerne til producenterne. I denne henseende henviser Belgien til betragtning 93 og 95 i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor kriterierne i TSE-rammebestemmelsernes punkt 25 betragtes som opfyldt.
3.6. Betegnelse af modtagerne som små og mellemstore virksomheder (i det følgende benævnt SMV'er)
(49)
Belgien påpeger, at alle landmænd i Belgien er SMV'er på grundlag af følgende betingelser: De beskæftiger under 250 personer, deres årlige omsætning andrager højst 40 mio. EUR, eller deres samlede årlige balance er højst på 27 mio. EUR, og under 25 % af virksomheden ejes af en anden virksomhed eller andre virksomheder, som ikke er SMV'er.
3.7. Bemærkninger til støttens forenelighed i de tre perioder nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure (2001-2003, 2003-2007 og efter 2007)
(50)
Perioden fra den 1. januar 2001 til den 1. januar 2003 giver ikke anledning til særlige bemærkninger fra Belgiens side, eftersom Kommissionen selv kom frem til en sandsynlig forenelighed i betragtning 80 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. Belgien anfører imidlertid, at støtten ikke udgjorde mere end 100 % af de afholdte udgifter, og er villig til om nødvendigt at fremlægge yderligere oplysninger desangående.
(51)
Belgien pointerer imidlertid, at disse oplysninger kun fremlægges subsidiært, da Belgiens synspunkt lige fra begyndelsen er, at der ikke kan være tale om statsstøtte i det foreliggende tilfælde, eftersom det er op til Belgien at vælge, hvordan BSE-testene finansieres.
(52)
Hvad angår perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. januar 2007, anfører Belgien, at der ikke er udbetalt støtte, som andrager mere end 100 % af testudgiften. Belgien henviser til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor dette spørgsmål allerede blev behandlet.
(53)
Hvad angår perioden efter den 1. januar 2007, har Belgien aldrig ydet støtte på mere end 40 EUR, eftersom udgiften til testen var på under 40 EUR.
(54)
Som bilag til sine bemærkninger fremsender Belgien en detaljeret kronologisk oversigt over de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med finansieringen af BSE-testene. Da disse oplysninger i stor udstrækning fremgår af den beskrivende del af denne beslutning, gentages den fuldstændige ordlyd ikke i dette afsnit. Visse oplysninger anføres dog også nedenfor.
(55)
Det kronologiske forløb af BSE-testenes finansiering er som følger:
-
fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001: fuldt ud finansieret af statskassen
-
fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004: test forfinansieret af BIRB, forfinansiering 67 156 527,65 EUR i alt
-
fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004: forfinansieret af AFSCA
-
fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005: gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 med tillæg af en finansiering fra AFSCA' reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage
-
fra den 1. januar 2006: finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur og afgifter pålagt syv forskellige sektorer (23); disse bidrag anvendes ligeledes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test, som var blevet forfinansieret siden den 1. januar 2008; gebyret blev efterfølgende pristalsreguleret til 11,07 EUR fra den 1. januar 2008.
(56)
Priserne for BSE-test er som følger:
(EUR)
Periode
Samlet udgift til test (24)
Gebyrets størrelse
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Svar på Kommissionens supplerende spørgsmål
(57)
I sit brev af 16. oktober 2009 besvarede Belgien med flere uddybende oplysninger Kommissionens spørgsmål af 24. juli 2009 i tilknytning til de af Belgien fremsatte bemærkninger. For det første gentog Belgien, at en medlemsstat ikke er forpligtet til at lade de økonomiske aktører betale udgiften til BSE-test. Når det drejer sig om udgifter til beskyttelse af folkesundheden, kan udgifterne til kontrolforanstaltninger, som kræves af de offentlige myndigheder, ikke betragtes som modydelse for en tjeneste og pålægges de økonomiske aktører. Men Belgien valgte i ønsket om at samarbejde at besvare Kommissionens spørgsmål ud fra den logik, der er givet udtryk for i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
(58)
Hvad angår fællesskabsfinansieringen, bekræftede Belgien, at den var medtaget i de tidligere oplyste tal.
(59)
Dernæst anførte Belgien, at finansieringen i perioden fra den 30. juni 2004 til den 31. december 2005 var blevet varetaget af AFSCA baseret på de finansieringskilder, AFSCA rådede over, og som var overtaget fra de tidligere enheder, hvori AFSCA havde sin oprindelse. Der var ingen skattelignede afgifter i den periode.
(60)
Kommissionen havde stillet nogle spørgsmål om sammenhængen mellem beløbene på henholdsvis 15 237 646 og 67 156 527,65 EUR nævnt i Belgiens bemærkninger (se betragtning 55). Belgien svarede, at de 15 237 646 EUR var medtaget i de 67 156 527,65 EUR. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at de ville regne efter og kontrollere det nævnte beløbs nøjagtighed.
(61)
Hvad angår gebyrerne, oplyste Belgien, at de blev betalt af landmændene og ikke kunne betragtes som statsstøtte. Belgien henviser i denne henseende til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvoraf det fremgik, at kun 33,38 EUR af den samlede pris på 44,08 EUR udgjorde statsstøtte. De 10,70 EUR var ikke støtte og blev derfor fratrukket testens pris ved vurderingen af overensstemmelsen med den maksimale støtteintensitet på 40 EUR pr. test.
(62)
For alle eventualiteters skyld anførte Belgien, at den eneste forskel i forhold til den af Kommissionens godkendte ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05 var pristalsreguleringen af gebyrets størrelse, som blev hævet fra 10,70 EUR til 11,07 EUR.
(63)
I sit brev af 1. december 2009 foretog Belgien nogle korrektioner af de tidligere oplysninger om antallet af udførte test. De nye tal skulle erstatte de tidligere oplyste i brevene før og efter beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
(64)
Disse ændringer skyldtes, at det medregnede antal prøveudtagninger var fejlagtigt. De første beregninger var nemlig baseret på et teoretisk antal på tre prøver i timen, hvorimod der faktisk var blevet udtaget 12 prøver i timen i praksis. Dette højere antal test i timen førte til en lavere pris for hver prøveudtagning, hvilket ligeledes havde indflydelse på den samlede udgift pr. test, fordi testudgiften til dels består af en timepris, som bliver lavere på grund af det højere antal prøveudtagninger i timen. Desuden blev antallet af slagtede dyr i 2003 og 2004 justeret ned i forhold til de tidligere oplyste tal. De i Belgiens brev af 1. december 2009 nævnte tal gælder for kvæg slagtet til konsum indberettet til Kommissionen for 2003 og 2004.
(EUR)
2003
Laboratorieudgift
Dyrlægetimepris
Udgift tilprøveudtagning
Udgift til testkit
Samlet udgift
Intervention
40 EUR/test
januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
februar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
marts
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
april
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
maj
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juni
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juli
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
august
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
september
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
oktober
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
december
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR)
2004
Laboratorieudgift
Dyrlægetimepris
Udgift tilprøveudtagning
Udgift til testkit
Samlet udgift
Intervention
40 EUR/test
1.-15. januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. januar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
februar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
marts
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
april
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
maj
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juni
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juli
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
august
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
september
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
oktober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
december
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
På grundlag af tabellen i betragtning 64 kommer Belgien frem til, at den samlede udgift til BSE-test er på under 40 EUR fra og med den 1. juli 2004.
(66)
De belgiske myndigheder har på denne baggrund ligeledes berigtiget tabellen fremsendt inden indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og angivet i betragtning 25 i beslutningen herom. De senest oplyste tal er de faktiske tal og ikke skøn som tidligere. Det fremgår af disse oplysninger, at det samlede forfinansierede beløb udgør 6 619 810,74 EUR og ikke 15 237 789,90 EUR som anslået tidligere.
Periode
Testpris (EUR)
Antal test
I alt (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Indirekte statsstøtte
40,00
373 550
14 942 015,90
Testudgift 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
I alt
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Indirekte statsstøtte
40,00
160 551
6 422 043,10
Vederlag
22,02
160 551
860 286,19
I alt
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Samlet budget forfinansieret ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgien anfører ligeledes, at hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse skulle vise, at laboratoriernes pris for BSE-testene blev hævet på grund af en eventuel ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, vil Belgien sørge for, at den betalte overpris bliver tilbagesøgt, og om nødvendigt indlede retslige procedurer ved de kompetente domstole.
(68)
I deres brev af 6. april 2011 bekræftede de belgiske myndigheder, at gebyret på 10,70 EUR kun vedrørte betaling for BSE-testen afholdt af den, der fik udført testen på det pågældende tidspunkt, og ikke blev anvendt til tilbagebetaling af forfinansieringen af tidligere BSE-test.
(69)
I samme brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at det samlede beløb forfinansieret af BIRB udgjorde 67 156 527,65 EUR. AFSCA har tilbagebetalt en del af dette beløb på følgende måde:
Tilbagebetalt af AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Ingen tilbagebetaling (der var anmodet om og godkendt udsættelse mod betaling af renter)
2008
194 901 EUR (renter af udsat tilbagebetaling)
Fra 2008
Ingen tilbagebetaling til BIRB - programlov af 22.12.2008
Resterende tilbagebetaling
58 202 323 EUR
(70)
Belgien har oplyst, at regeringen havde besluttet af suspendere tilbagebetalingen af forfinansieringen til BIRB, og at de tilbagesøgte beløb følgelig ville blive overført til AFSCA positive saldo. Denne saldo skal betragtes som tilbagebetaling af BSE-test.
(71)
Med hensyn til producentens betaling af udgifterne til BSE-test har Belgien atter bekræftet, at der ikke fandtes nogen specifik ordning, som forpligtede slagterierne til at fakturere producenten gebyret for BSE-testen, men at det skete spontant. Belgien har fremsendt nogle eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at gebyret figurerer som en særskilt post på fakturaerne. Det er slagteriets købsnota til producenten, hvor gebyret er fratrukket det samlede beløb, som slagteriet skal betale producenten for det leverede dyr. Belgien fremfører, at det beviser, at producenten er den endelige betaler af BSE-testen til AFSCA.
(72)
I deres sidste brev af 25. maj 2011 anførte de belgiske myndigheder, at støttebeløbene kunne være genstand for en kumulativ anvendelse af de minimis-støtten omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 1860/2004 af 6. oktober 2004 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på minimis-støtte i landbrugs- og fiskerisektoren (25) og den forenelige støtte på 40 EUR for den periode, hvor forordningen var gældende.
4. BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE TREDJEPARTER
(73)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede tredjeparter i forbindelse med nærværende procedure.
5. VURDERING
5.1. Vurdering af, om der er tale om støtte
(74)
I sine bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fandt Belgien som udgangspunkt, at udgiften til BSE-test blev finansieret af medlemsstaterne, fordi de var obligatoriske, og fordi ingen fællesskabsregler krævede, at kontroludgiften blev afholdt af virksomhederne. Rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 og Kommissionens praksis viser imidlertid tydeligt, at de forskellige prisniveauer for test kan føre til konkurrenceforvridninger, og at de fleste stater yder støtte til dækning af udgiften til disse test. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for støtteintensiteten og dermed begrænse konkurrenceforvridningerne forårsaget af denne støtte. Det står bl.a. klart i TSE-rammebestemmelserne, at statsstøtte indebærer risiko for konkurrenceforvridninger. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne hedder det f.eks., at fra den 1. januar 2003 må den samlede direkte og indirekte offentlige støtte til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test. Forpligtelsen til prøvning kan være baseret på national eller fællesskabslovgivning. Disse rammebestemmelser blev forelagt medlemsstaterne med en opfordring til at træffe de fornødne foranstaltninger og bringe deres ordninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne. I rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 er betegnelsen statsstøtte anvendt i forbindelse med BSE-test i punkt 132, litra f), ff. Desuden bør det understreges, at de belgiske myndigheder ikke klagede over beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor en del af finansieringen af BSE-test blev betegnet som støtte, hvilket implicit vil sige, at de belgiske myndigheder accepterede, at støtten til finansiering af BSE-test blev betegnet som statsstøtte.
(75)
Det kan deraf sluttes, at Belgiens anfægtelse af, at finansieringsstøtten til BSE-test betegnes som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske, ikke har noget grundlag i de tekster, som gælder og har været gældende i mange år.
(76)
Derfor gennemgår Kommissionen de pågældende foranstaltninger i forhold til artikel 107 i TEUF. I artikel 107, stk. 1, i TEUF hedder det, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(77)
En foranstaltning falder ind under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt: 1) Foranstaltningen skal finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler og kunne tillægges staten. 2) Den skal selektivt gælde for visse virksomheder eller visse produktionssektorer. 3) Den skal indebære en økonomisk fordel for modtagervirksomhederne. 4) Den skal påvirke samhandelen i EU og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene.
(78)
I følgende betragtninger anvendes disse fire kriterier på de foranstaltninger, som sandsynligvis kan udgøre statsstøtte.
(79)
Som anført i betragtning 55 er der anvendt forskellige ordninger til at finansiere udgifterne til BSE-test. I undersøgelsen af, om der er anvendt statsmidler, skelnes i nærværende beslutning mellem de forskellige former for finansiering af BSE-testene.
5.1.1. Anvendelse af statsmidler
5.1.1.1. Fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001:
(80)
I perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001 blev udgiften til BSE-test helt og holdent finansieret af statskassen. Der kan ikke være tvivl om, at der her er tale om finansiering ved hjælp af statsmidler.
5.1.1.2. Fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004:
(81)
I den efterfølgende periode, dvs. fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004, blev disse test forfinansieret af BIRB, indtil der forelå en strukturel løsning på finansieringen af testene. BIRD er en offentligt forbundsinstitution med juridisk personlighed affødt af omlægningen af det tidligere OBEA (det belgiske kontor for økonomi og landbrug) og landbrugsafdelingen af det tidligere OCCL (centralkontor for kontingenter og tilladelser). Det er et halvstatslig organ i kategori B under ministeriet for landbrug og små og mellemstore virksomheder. BIRB er et betalingsorgan, som er godkendt i forbindelse med den fælles landbrugspolitik og finansieres af EUGFL (26). Det kan bl.a. tildeles opgaver udsprunget af forbundsregeringens eller regionsregeringernes landbrugspolitik. Til afbalancering af administrationsbudgettet råder BIRB over en regeringsbevilling, som indgår i den tilsynsførende forbundsmyndigheds budget (Service public fédéral Économie, offentlig forbundstjeneste for økonomi), og en række egne indtægter (indtægter fra nogle få gebyrer og begrænsede investeringsaktiver). På baggrund af ovenstående udgør finansiering gennem BIRD støtte ved hjælp af statsmidler.
5.1.1.3. Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004:
(82)
Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004 blev testene forfinansieret af AFSCA. Efter den dagældende lovgivning (dvs. fortrinsvis loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA (27)) blev AFSCA bl.a. finansieret af diverse indtægter såsom provenuet af afgifter, gebyrer og administrative bøder, lejlighedsvise indtægter, gaver og arv m.v. (28). AFSCA er en offentlig institution med juridisk personlighed i kategori A i henhold til lov af 16. marts 1954 om kontrol med visse organer af almen interesse (29). Det fremgår følgelig af disse betragtninger, at finansieringer ydet af AFSCA er statsmidler, og at deres anvendelse bestemmes af den offentlige myndighed, da AFSCA er underlagt sundhedsministerens overordnede myndighed.
5.1.1.4. Fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005:
(83)
I perioden mellem den 1. december 2004 (hvor den kongelige anordning af 15. oktober 2004 trådte i kraft) og den 31. december 2005 (hvor den kongelige anordning af 10. november 2005 trådte i kraft) blev BSE-testene finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur med tillæg af en finansiering fra AFSCA's reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage.
(84)
Den delvise finansiering fra AFSCA's egne midler er anvendelse af statsmidler (se betragtning 82).
(85)
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt gebyrerne er statsmidler, kan det være tilfældet, hvis det viser sig, at gebyrerne ikke dækker alle de faktiske udgifter til de ydelser, som de skal godtgøre. For hvis udgiften til den ydede tjeneste ikke svarer til gebyret, er det overskydende beløb statsmidler, som det statslige organ, gebyret betales til, kan råde over. Derfor er det nødvendigt at godtgøre, om gebyrerne til AFSCA for BSE-test udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og om de var baseret på markedspriserne (se betragtning 54 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure). Dette spørgsmål behandles senere ved gennemgangen af begrebet fordel.
5.1.1.5. Fra den 1. januar 2006
(86)
Vedrørende perioden efter de kongelige anordninger af 10. november 2005 trådte i kraft, dvs. begyndende den 1. januar 2006, skal det undersøges, om de ved disse anordninger fastsatte gebyrer og afgifter udgør statsmidler. Dette spørgsmål er allerede gennemgået i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05. I betragtning 44 anførtes, at afgifterne generelt udgjorde statsmidler, og at gebyrerne kunne være statsmidler, hvis det viste sig, at disse gebyrer ikke dækkede alle de faktiske udgifter til de ydelser, de skulle godtgøre. BSE-testene blev finansieret dels af gebyrer, dels af afgifter. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev det fastslået, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test gennem gebyrerne ikke var statsstøtte, og at finansieringen gennem afgifterne var forenelig statsstøtte. Som anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 34, vedrører nærværende beslutning ikke støtte, som allerede er godkendt ved Kommissionens beslutning, og dette emne vil derfor ikke blive behandlet igen her.
(87)
Men i lyset af de af Belgien fremlagte oplysninger efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har det vist sig, at en del af afgiftsprovenuet i 2005 og 2006 er blevet anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-test, som oversteg de 40 EUR i perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. december 2004. Det var imidlertid ikke nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. En del af afgifterne tjente således til at finansiere BSE-test udført mellem den 1. januar 2003 og den 1. december 2004 med det formål at inddrive de forfinansierede udgifter til obligatoriske BSE-test ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR hos landmændene på en kollektiv basis.
(88)
Anvendelsen af en del af indtægterne fra disse afgifter til at tilbagebetale forfinansieringen af testene ændrer på ingen måde deres betegnelse som statsmidler som angivet i beslutning N 9/05 og N 10/05.
5.1.2. Selektiv fordel for virksomheder
(89)
I undersøgelsen af om der er tale om en fordel, må der skelnes mellem foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, og foranstaltninger finansieret af gebyrer.
(90)
Med hensyn til foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, har Kommissionen altid været af den formening (30), at hvis staten finansierer udgifterne til de obligatoriske kontroller vedrørende produktion eller markedsføring af varer, må det betragtes som en selektiv fordel for virksomhederne (31). For staten har lettet de byrder, som normalt indgår i virksomhedernes budget. Det kan deraf udledes, at landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning i den omhandlede periode udøver en økonomisk aktivitet og har modtaget statsstøtte gennem statens finansiering af BSE-test siden den 1. januar 2001.
(91)
De af Belgien fremførte argumenter (jf. betragtning 37 ff.) om, at finansieringen af BSE-testene er påkrævet af hensyn til folkesundheden, og at det er op til medlemsstaterne at fastsætte deres normalordning for finansiering af BSE-test, kan ikke godkendes af de i betragtning 74 nævnte grunde. Specifikt i forbindelse med vurderingen af selektiviteten har Belgien fremført, at der kun kan være tale om selektivitet, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til normalordningen. Hvis der findes forskelle medlemsstaterne imellem vedrørende finansieringen af BSE-test, og det kan føre til konkurrenceforvridninger, er det efter Belgiens opfattelse ikke et spørgsmål om statsstøtte, men om harmonisering af lovgivningerne.
(92)
Dette argument kan dog ikke godtages. Som anført i beslutning N 9/05 og N 10/05 er selektivitetskriteriet opfyldt, når fordelen er forbeholdt nogle få virksomheder eller en aktivitetssektor. I den foreliggende sag kommer statsfinansieringen af BSE-test på nationalt plan kun en bestemt sektor til gode, nemlig sektoren for opdræt af dyr, som skal BSE-testes. På fællesskabsplan giver finansieringen af BSE-test gennem statsstøtte eller statsmidler de belgiske virksomheder en fordel i forhold til deres udenlandske konkurrenter, som ikke får dækket finansieringen af de obligatoriske BSE-test af staten eller gennem statsmidler. I indledningen til TSE-rammebestemmelserne (punkt 8 og 9) anføres klart, at den løbende harmonisering, som kræver omkostningerne afholdt af sektoren, er langsom, og at Kommissionen derfor har besluttet af præcisere og på visse punkter ændre sin politik for statsstøtte, for så vidt angår omkostninger ved BSE-test. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne står, at forpligtelsen til testning kan være baseret på fællesskabslovgivning eller national lovgivning. Det viser klart, at der ikke er nogen fællesskabsharmonisering af forpligtelsen til testning, hvilket betyder, at der derfor også kan forekomme selektiv støtte, som begunstiger virksomhederne i en bestemt medlemsstat. Følgelig giver foranstaltninger finansieret ved hjælp af statsmidler - herunder afgifter - landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning, en selektiv fordel, da de letter omkostningerne for modtagerne af disse ydelser. Disse fordele opnås ikke gennem direkte betalinger, men ved overtagelse af udgifterne til BSE-test af de offentlige myndigheder, som betaler testudgiften direkte til de laboratorier, der udfører dem efter anmodning fra slagterierne og fakturerer AFSCA udgifterne.
(93)
Med hensyn til støtteforanstaltninger finansieret af gebyrer bør det undersøges, om der opnås en fordel gennem disse gebyrer. Som anført i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 61 og 62, er der kun tale om en fordel, hvis disse gebyrer er lavere end de reelle omkostninger ved de tjenester, AFSCA rent faktisk yder de økonomiske operatører. Det bør ligeledes efterprøves, om gebyrerne udgør betaling for de tjenester, AFSCA rent faktisk yder virksomhederne. Helt konkret er spørgsmålet, om der er indrømmet slagterierne og producenterne, som betalte et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i perioden fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005, en fordel, og om de rent faktisk har haft fordel de af AFSCA leverede ydelser.
(94)
De belgiske myndigheder anførte i deres svar på beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur var AFSCA's eneste finansieringskilde til afholdelse af udgifterne til BSE-test, bortset fra AFSCA's reserver og de forskud fra statskassen, som skulle betales tilbage. Gebyret betales af slagterierne. De belgiske myndigheder har nævnt, at slagterierne ikke var pålagt nogen lovmæssig forpligtelse til at fakturere deres kunder gebyret, men at det er slagteriernes praksis at fakturere producenterne gebyrudgiften separat. Det har Belgien bevist ved at fremlægge eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at slagterierne fakturerer producenterne gebyrbeløbet separat. Belgien finder, at der ikke er grund til at fastsætte formelle regler for, hvordan slagterierne overfører det af dem betalte gebyr til producenterne eller andre potentielle modtagere af deres ydelser, eftersom denne udgift faktureres producenterne på lige fod med andre omkostninger i forbindelse med slagtningen, som faktureres producenterne.
(95)
Det kan derfor udledes af ovenstående, at det rejste tvivlsspørgsmål ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i betragtning 44, som gik ud på, at gebyret for slagterierne var langt højere end for andre modtagere af ydelsen, er afklaret i de af Belgien fremsendte oplysninger vedrørende fakturering af producenterne for dette gebyr.
(96)
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt prisen for BSE-testene svarer til markedsprisen, har Belgien for det første meddelt Kommissionen, at de af AFSCA tilbudte priser siden juli 2005 har ligget under 40 EUR, mens det i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 anføres, at 40 EUR var den laveste pris i Fællesskabet på daværende tidspunkt. Det viser, at priserne er på linje med priserne andre steder i Europa i den pågældende periode. For det andet har Belgien i svaret på beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure anført, at situationen var den samme som i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor det blev fastslået, at tjenesteyderne var udpeget efter åbne og ikkediskriminerende procedurer (se betragtning 82 i beslutning N 9/05 og N 10/05). For det tredje tager Kommissionen til efterretning, at Belgien har forpligtet sig til at træffe de fornødne juridiske foranstaltninger til at tilbagesøge det, der er betalt for meget for testene, hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelser påviser en ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, som har bevirket en forhøjelse af testpriserne. På grundlag af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at gebyrerne ikke kan betragtes som statsmidler, for så vidt disse gebyrer for BSE-test til AFSCA udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og som var baseret på markedspriserne.
(97)
Det kan konkluderes, at i overensstemmelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 har gebyret ikke givet slagterierne eller producenterne en fordel, fordi det dækker betaling for en tjeneste, som er ydet den, der betaler gebyret, og fordi testprisen er baseret på markedsprisen. Med denne konklusion kan det også fastslås, at der ikke er anvendt statsmidler til finansieringen, eftersom testprisen svarer til markedsprisen.
5.1.3. Konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen i EU
(98)
Med hensyn til de øvrige betingelser for gennemførelse af TEUF's artikel 107, stk. 1, kan foranstaltningen påvirke Belgiens stilling i sektoren (32). Da de belgiske virksomheder arbejder på et internationalt marked med stærk konkurrence, fordrejer eller truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencevilkårene (33) og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
5.1.4. Konklusioner vedrørende definition som støtte efter TEUF's artikel 107, stk. 1
(99)
I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at finansieringen af BSE-testene gennem afgifter og andre statsmidler som anført ovenfor er en fordel, der finansieres med statslige midler. Denne fordel fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder og visse produktioner, i det omfang den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Fordelen bevilges landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Derfor konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger henhører under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1. Derimod er den del af BSE-testene, som finansieres af gebyrer, ikke statsstøtte, eftersom gebyret betales af dem, der modtager ydelserne til markedsprisen.
5.2. Støttens ulovlighed
(100)
De belgiske myndigheder har ikke siden den 1. januar 2001 givet Kommissionen meddelelse i henhold til TEUF's artikel 108, stk. 3, om støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test. Støtte omfattet af forordning (EF) nr. 1/2004 er fritaget for anmeldelsespligt, såfremt den opfylder betingelserne i nævnte forordning. Støtteforanstaltninger er følgelig ulovlige, hvis de ikke opfylder nævnte betingelser.
5.3. Finansiering af støtten
(101)
Hvad angår statsstøtte, der delvis finansieres ved hjælp af en skattelignende afgift som den omhandlede afgift, skal de foranstaltninger, der finansieres ved hjælp af støtten, og finansieringen af selve støtten efterprøves af Kommissionen. For hvis statsstøttens finansiering eventuelt er uforenelig med det indre marked, er selve støtten også uforenelig selv i tilfælde, hvor støtten bevilges under overholdelse af de gældende konkurrenceregler.
(102)
Ifølge fast retspraksis er afgifter ikke omfattet af anvendelsesområdet for TEUF's bestemmelser om statsstøtte, medmindre de udgør midlet til finansiering af en støtteforanstaltning og er en integrerende del af denne støtte (34). For at kunne betragte en afgift eller en del af en afgift som en integrerende del af en støtteforanstaltning, skal afgiften være øremærket til det bestemte støtteformål i kraft af relevant national lovgivning i den forstand, at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen (35). Hvis en sådan øremærkning findes, har afgiftsprovenuet direkte indflydelse på støttens størrelse (36) og følgelig på vurderingen af støttens forenelighed med det indre marked. (37)
(103)
Det bør altså undersøges, om afgiften, som har været pålagt siden den 1. juli 2004, opfylder kriterierne i betragtning 102. Der skal desuden skelnes mellem de retsakter, som var gældende i de forskellige perioder. Den finansierede støtte var fritaget, men denne fritagelse gælder ikke støttens finansieringsordning, og følgelig skal finansieringsordningens lovlighed i hele den pågældende periode undersøges.
5.3.1. Fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005
(104)
I denne periode blev støtten forfinansieret af AFSCA og af gebyrer i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 (sidstnævnte er ikke omfattet af dette afsnit, eftersom der ikke er tale om støtte - se betragtning 97. Det skal afklares, om finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen. Det fremgår ikke af den gældende lovgivning, at AFSCA's finansieringsmåde er øremærket til finansiering af BSE-testene, eller at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen. For i loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA foreskrives forskellige kilder til finansiering af AFSCA (jf. betragtning 82). Desuden kan det ikke uddrages, om afgiftsprovenuet har direkte indflydelse på støttens størrelse, eftersom testene finansieres af gebyrerne og derudover af AFSCA. Den af AFSCA betalte støtte varierer følgelig efter testprisen og ikke på grundlag af de afgifter, der betales til AFSCA. Konklusionen er, at afgiftsprovenuet ikke er øremærket til tilbagebetaling af forfinansieringen.
5.3.2. Fra den 1. januar 2006
(105)
Fra denne dato reguleres afgiftsspørgsmålet af den kongelige anordning om afgifter til finansiering af AFSC. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev finansieringsordningen via afgifter gennemgået, og konklusionen var, at finansieringsmåden for en del af udgifterne til BSE-test ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser (38). Som anført i betragtning 31 vedrører nærværende beslutning ikke de tidligere godkendte foranstaltninger. Men eftersom Belgien har oplyst, at en del af afgifterne efter den 1. januar 2006 blev anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-testene, er Kommissionen berettiget til at undersøge finansieringsordningen, for så vidt afgifterne finansierer tilbagebetalingen af BSE-testenes forfinansiering.
(106)
Belgien har fremført, at finansieringsordningen var uændret bortset fra pristalsreguleringen af gebyret. Den eneste ændring er, at afgiftsprovenuet anvendes til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-udgifterne i 2006.
(107)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen, er svaret nej. Anvendelsen af afgifterne efter 2006 til at tilbagebetale forfinansieringen af testene har ingen indflydelse på den bevilgede støttes størrelse. Desuden har de belgiske myndigheder oplyst, at tilbagebetalingsordningen var en solidarisk tilbagesøgning, hvor alle operatører betaler bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som havde kvæg i den pågældende periode, betaler også til denne ordning, men de er ikke de eneste bidragydere. Følgelig konkluderer Kommissionen, at finansieringen af støtten ikke er en integrerende del af den pågældende støtteforanstaltning.
5.4. Vurdering af støtteforanstaltningernes forenelighed
(108)
Når støtteforanstaltningen udgør statsstøtte og er omfattet af TEUF's artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om den kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3.
(109)
I lyset af den omhandlede foranstaltning gælder muligvis kun TEUF's artikel 107, stk. 3, litra c), hvori det hedder, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(110)
I medfør af punkt 23.3 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (39) for perioden 2000-2006 (i det følgende benævnt rammebestemmelser for landbrug 2000-2006) og Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (40) skal al ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (41) vurderes i henhold til de gældende regler og rammebestemmelser på det tidspunkt, hvor støtten ydes. Kommissionen vedtog TSE-rammebestemmelserne i 2002. Disse rammebestemmelser var gældende mellem den 1. januar 2003 og den 31. december 2006 (42). I henhold til punkt 44 i TSE-rammebestemmelserne vil ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 blive vurderet efter de regler og retningslinjer, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse, medmindre det drejer sig om støtte til bl.a. BSE-test. Eftersom støtten blev bevilget mellem den 1. januar 2001 og den 31. december 2005, er TSE-rammebestemmelserne de relevante rammer for undersøgelsen af denne støtte.
(111)
I henhold til punkt 194, litra c), i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 vil Kommissionen ikke længere anvende TSE-rammebestemmelserne fra og med den 1. januar 2007 undtagen i forbindelse med ulovlig støtte omhandlet i punkt 43 ff. i TSE-rammebestemmelserne.
(112)
Der skelnes mellem to perioder afhængig af de forskellige juridiske bestemmelsers gyldighed.
5.4.1. Periode fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002: anvendelse af punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, som der henvises til i punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne
(113)
I punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne fastsættes, at hvad angår ulovlig statsstøtte til omkostninger ved BSE-test, der ydes før datoen for anvendelse af TSE-rammebestemmelserne (dvs. den 1. januar 2003), vil Kommissionen vurdere en sådan støttes forenelighed ud fra punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 og sin praksis siden 2001 med at acceptere en sådan støtte på op til 100 %.
(114)
I henhold til punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 betragtes støtten som forenelig:
-
når foranstaltningen er led i et program på EF-, nationalt eller regionalt plan for forebyggelse, bekæmpelse eller udryddelse af den pågældende sygdom (punkt 11.4.2)
-
når formålet med foranstaltningen er forebyggende, kompenserende eller en kombination af disse to (punkt 11.4.3)
-
når foranstaltningen både er forenelig med målene og de enkelte bestemmelser i EF's veterinær- og plantesundhedslovgivning (punkt 11.4.4)
-
når støtteintensiteten højst udgør 100 % af de støtteberettigede udgifter (punkt 11.4.5).
Når der ydes støtte i henhold til EF's og/eller nationale og/eller regionale støtteordninger, vil Kommissionen kræve bevis for, at der ikke ved kumulation af forskellige ordninger kan ydes overkompensation. Hvis EF-støtte er blevet godkendt, bør dato og henvisning til den relevante kommissionsbeslutning oplyses.
(115)
De tre første betingelser var opfyldt, som det allerede fremgik af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (se betragtning 80 i samme beslutning). De belgiske myndigheder har desuden bekræftet denne opfattelse i deres bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. For BSE er en overførbar sygdom og kan true menneskers sundhed. Det er en dyresygdom, som skal anmeldes direkte til Kommissionen og de øvrige medlemsstater ved det primære udbrud (43). Formålet med støtteforanstaltninger er bekæmpelse af BSE gennem undersøgelse af slagtede og selvdøde dyr. Kompensationen for de af landmændene afholdte udgifter skal sikre, at foranstaltningerne rent faktisk gennemføres. Alle foranstaltninger træffes i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller anbefalingerne i denne lovgivning (44).
(116)
Med hensyn til den fjerde betingelse henvises i de af Belgien fremlagte oplysninger til finansieringen af BSE-test til en pris mellem 111,81 EUR og 63,45 EUR i denne periode (se betragtning 56). Disse udgifter omfatter laboratorieanalyse samt udgifter til dyrlægeprøveudtagning og prøveudtagningssæt. Kommissionen finder, at disse udgifter er i overensstemmelse med dem, der er nævnt i punkt 11.4.5 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, bl.a. de faktiske omkostninger ved f.eks. sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser.
(117)
Altså er den støtte, der er ydet fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002, forenelig.
5.4.2. Periode fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2005: anvendelse af punkt 21 ff. i TSE-rammebestemmelserne
(118)
I henhold til punkt 23 i TSE-rammebestemmelserne har Kommissionen besluttet, at den fortsat vil godkende støtte på op til 100 % af omkostningerne ved BSE-test efter principperne i punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 (se betragtning 114).
(119)
Desuden skal følgende betingelser også overholdes i henhold til TSE-rammebestemmelserne:
-
Fra den 1. januar 2003 må støtten til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test (jf. punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne).
-
Statsstøtte til dækning af udgifter til BSE-test skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der skal udtages prøver til brug for test. Hvis støtten udbetales til laboratorierne, skal det godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne).
(120)
Som anført i betragtning 115 og 116 er de fire betingelser i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 opfyldt.
(121)
Hvad angår kravet om et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test, bemærker Kommissionen, at dette maksimumsbeløb er overskredet mellem den 1. januar 2003 og den 30. juni 2004. Ifølge de af Belgien fremsendte oplysninger skulle overskridelsen i den pågældende periode andrage 6 619 810,74 EUR i alt. Fra og med den 1. juli 2004 ligger den samlede testudgift på under 40 EUR (se betragtning 64). De belgiske myndigheder har anført, at disse beløb dækkede de nationale betalinger og fællesskabsbetalingerne (se betragtning 58).
(122)
Med hensyn til kravet om, at støtten skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der udtages prøver til brug for test, og at det skal godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende, hvis støtten udbetales til laboratorierne (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne), slutter Kommissionen, at dette krav er opfyldt.
(123)
Som nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder anført, at udgifterne til BSE-test betales direkte til laboratorierne. De erhvervsdrivende skal ikke betale laboratorieomkostninger for ESB-test af kvæg. Denne vurdering svarer til det, der blev vedtaget vedrørende den tilsvarende ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05, betragtning 95. Som tidligere anført er den eneste udgift, der væltes over på producenterne, gebyret (se betragtning 93 ff.), men denne del af finansieringen er ikke støtte. Følgelig videregives det fulde støttebeløb til den erhvervsdrivende.
5.4.3. Fra den 1. januar 2006
(124)
Hvad angår perioden efter den 1. januar 2006 henviser Kommissionen til beslutning N 9/05 og N 10/05, da formålet med nærværende beslutning ikke er at tage støtte godkendt ved nævnte beslutning op igen.
5.4.4. Konklusion
(125)
Konklusionen er, at den bevilgede støtte til finansiering af BSE-test ud over 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 på i alt 6 619 810,74 EUR er uforenelig med det indre marked.
5.5. Tilbagebetaling af det forfinansierede budget
(126)
Som tidligere nævnt blev testene finansieret ved hjælp af statsmidler ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004.
(127)
Belgien besluttede at tilbagebetale det overskydende beløb gennem de afgifter, som blev opkrævet fra og med den 1. januar 2006 til finansiering af AFSCA, over en periode, der oprindelig var fastsat til 15 år, men opgav senere denne løsning. Grunden til denne globale fremgangsmåde er ifølge de belgiske myndigheder, at det var vanskeligt i praksis at tilbagesøge beløbene individuelt, da visse erhvervsdrivende var døde eller ophørt med deres virksomhed.
(128)
I et senere brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at AFSCA havde foretaget tilbagebetaling ved hjælp af AFSCA's midler i 2005-2006.
(129)
Den foreslåede tilbagesøgningsordning opfylder imidlertid ikke kravene med hensyn til inddrivelse af ulovlig støtte og er ikke forenelig. For i henhold til retspraksis er formålet med tilbagesøgningen at genoprette den situation, der fandtes på markedet forud for støttens tildeling. Den oprindelige situation genoprettes, når den ulovlige og uforenelige støtte er tilbagebetalt, da støttemodtageren herved jo mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (45). Den støtte, der skal tilbagesøges, omfatter renter til en sats, som fastsættes af Kommissionen og gælder fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales (46). På grundlag af Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om gennemførelsesbestemmelser for artikel 93 i EF-traktaten (47) beregnes renten som rentes rente, hvilket ikke er tilfældet her. Desuden skal medlemsstaten i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 træffe de fornødne foranstaltninger til omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Den af Belgien foreslåede og delvis gennemførte tilbagesøgning opfylder ikke ovenstående krav og kan ikke betragtes som tilbagesøgning som foreskrevet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999.
6. KONKLUSION
(130)
Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-testene gennem gebyrer ikke er støtte.
(131)
Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-test gennem statsmidler udgør støtte til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Denne støtte er forenelig for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005. Den er uforenelig for perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004. Støttens uforenelighed består i beløbet ud over de 40 EUR pr. test, som Belgien vurderer til 6 619 810,74 EUR.
(132)
Kommissionen fastslår, at Belgien ulovligt har iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 180, stk. 3, i perioden fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004. Fra og med den 1. januar 2003 var støtten dækket af en fritagelsesforordning, men da betingelserne for denne fritagelsesforordning ikke var overholdt, er støtten ulovlig.
(133)
Den ulovlige og uforenelige støtte ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Foranstaltningerne finansieret gennem gebyrer er ikke støtte.
2. Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005.
3. Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, op til 40 EUR pr. test. Beløbene ud over de 40 EUR pr. test er uforenelige med det indre marked og skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning.
4. Belgien har ulovligt iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 108, stk. 3, fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004.
Artikel 2
1. Belgien træffer de nødvendige foranstaltninger for at inddrive den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede ulovlige støtte hos modtagerne.
2. Den støtte, der skal tilbagesøges, pålægges renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den blev stillet til rådighed for støttemodtagerne, indtil den er blevet tilbagebetalt.
3. Renten beregnes som rentes rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004.
4. Tilbagesøgningen iværksættes omgående og i overensstemmelse med de nationale retsplejeregler, forudsat at de åbner mulighed for at efterkomme denne beslutning hurtigt og effektivt.
Artikel 3
Tilbagesøgningen af den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte iværksættes uopholdeligt og effektivt.
Belgien sikrer, at denne afgørelse gennemføres senest fire måneder efter datoen for dens meddelelse.
Artikel 4
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Belgien følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
listen over de støttemodtagere, der har modtaget støtte som omhandlet i artikel 1, stk. 3 og 4, og det samlede støttebeløb, som hver enkelt har modtaget
b)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtagerne skal tilbagebetale
c)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme denne afgørelse
d)
dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Belgien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at gennemføre denne afgørelse, indtil den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt.
3. Efter udløbet af den i stk. 1 omhandlede frist på to måneder forelægger Belgien på Kommissionens anmodning en redegørelse over, hvilke foranstaltninger landet har planlagt eller allerede vedtaget for at efterkomme denne afgørelse. Redegørelsen skal også indeholde nærmere oplysninger om, hvor meget af den tilbagesøgte støtte og renterne der allerede er inddrevet hos støttemodtagerne.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 2011.