РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 януари 2012 година
относно държавна помощ SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), предоставена от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt.
(нотифицирано под номер C(2011) 9316)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/150/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (1), относно държавна помощ C 38/10, (ex NN 69/10) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като имат предвид, че:
I. КОНТЕКСТ И ПРОЦЕДУРА
(1)
След няколко неуспешни опита за приватизация, през 2007 г. унгарската държава сключи споразумение за покупко-продажба с AirBridge Zrt. (наричан по-долу „AirBridge“) относно 99,95 % от акциите на националния превозвач Malév Hungarian Airlines Zrt. (наричан по-долу „Malév“). AirBridge изплати 200 милиона HUF (740 000 EUR (3)) за придобиване на акциите. Комисията получи уведомление относно споразумението за приватизация в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС, но впоследствие то беше оттеглено (4).
(2)
Вследствие на финансовите затруднения на новия собственик руската Външноикономическа банка „Внешэкономбанк“ (наричана по-долу „VEB“) придоби дял от 49,5 % в AirBridge и стана непряк акционер в Malév.
(3)
През март 2010 г. Комисията научи от прессъобщения за намерението на унгарската държава да ренационализира Malév. С електронно писмо от 2 март 2010 г. унгарските органи потвърдиха тези прессъобщения.
(4)
На 10 март 2010 г. Комисията получи жалба с електронно писмо от Wizz Air, нискобюджетен въздушен превозвач със седалище в Унгария и основен конкурент на Malév в Унгария. В тази жалба се твърди, че дружеството Malév е получило държавна помощ, която е незаконна и несъвместима с вътрешния пазар, посредством редица различни мерки. С писмо от 29 март 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до унгарските органи заедно с искане за допълнителна информация. На 30 април 2010 г. Унгария представи мнения относно същността на тази жалба, като даде отговори на поставените в нея въпроси.
(5)
На среща с унгарските органи на 5 май 2010 г. същите посочиха, че възнамеряват да преструктурират въздушния превозвач. Те обаче изтъкнаха също така, че все още не знаят колко всеобхватно ще бъде това преструктуриране.
(6)
Комисията получи втора жалба (от конкурент, който не се съгласи да бъде разкрита идентичността му) на 5 октомври 2010 г., която беше препратена на унгарските органи с писмо от 21 октомври 2010 г. На 19 ноември 2010 г. унгарските органи представиха мнения относно същността на тази жалба.
(7)
На 14 юли 2010 г. и 8 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи, като отговори бяха получени на 11 август 2010 г., 16 август 2010 г., 5 октомври 2010 г., 3 ноември 2010 г. и 23 ноември 2010 г.
(8)
При тези обстоятелства на 21 декември 2010 г. Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС (наричано по-долу „решението за откриване на процедура“) относно твърдението за различни мерки за държавна помощ, приведени в действие в полза на Malév.
(9)
На 24 февруари 2011 г. Унгария представи своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедурата.
(10)
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 26 май 2011 г. (5) Мнения бяха получени от две заинтересовани страни: от Wizz Air на 26 юни 2011 г. и от конкурент (нежелаещ да бъде разкрита идентичността му) на 28 юни 2011 г.
(11)
На 6 юли 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Унгария. На 5 септември 2011 г. Унгария представи мнения относно коментарите на третите страни.
(12)
След решението за откриване на процедурата в Брюксел се състояха две срещи между службите на Комисията и унгарските органи: на 10 юни 2011 г. и на 19 октомври 2011 г.
(13)
На 26 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи и Унгария отговори с писмо от 25 октомври 2011 г.
II. MALÉV И РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
II.1. Дружеството
(14)
Седалището на Malév е на Международната аерогара „Ференц Лист“ в Будапеща и към настоящия момент въздушният превозвач работи с парк от 22 въздухоплавателни средства (6) до дестинации в Европа и Близкия Изток. През 2009 г. той е превозил 3,2 милиона пътници (7).
II.2. Периодът преди приватизацията от 2007 г.
(15)
Унгарските органи направиха няколко опита да приватизират Malév. През 1992 г. 35 % от акциите на Malév бяха продадени на контролиран от държавата италиански консорциум от Alitalia и Simest. През 1997 г. Alitalia-Simest продаде своя дял на консорциум от две частни унгарски банки (OTP и MKB). През 1999 г. повечето частно притежавани акции са изкупени обратно от държавата, в резултат на което държавната собственост възлиза на 97 %.
(16)
Дружеството Malév, наред с много други въздушни превозвачи, претърпя значителни щети от спада в авиационния пазар след събитията през септември 2001 г. и започна да реализира загуби (вж. таблица 1 по-долу).
(17)
В този контекст държавата отново взе решение да приватизира Malév.
II.3. Приватизацията от 2007 г. и Malév под частен контрол
II.3.1. Продажбата на AirBridge
(18)
Дружеството има нужда от рекапитализация, а държавата, като собственик, беше с ограничени възможности да финансира такава инвестиция. Поискани са оферти за Malév и в началото на 2007 г. беше решено, че най-добрата оферта е на дружеството със специална цел „AirBridge“. AirBridge предложи атрактивен и икономически осъществим бизнес план и план за преструктуриране.
(19)
На 23 февруари 2007 г. беше сключено споразумение за покупко-продажба, съгласно което 99,95 % от акциите на Malév са продадени на AirBridge. 49 % от акциите на AirBridge са били собственост на Борис Абрамович (8), руски бизнесмен, притежаващ мажоритарен дял в няколко руски авиационни компании (KrasAir и Обединени руски авиационни компании AirUnion), а 51 % - на отделни унгарски граждани. Ето защо очакванията са били, че заедно с бизнес плана и плана за преструктуриране AirBridge ще допринесе с ноу-хау и ефективно управление на Malév.
(20)
Най-съществените елементи от това споразумение са:
а)
AirBridge закупува 99,95 % от акциите на Malév за 200 милиона HUF (740 000 EUR). Не по-късно от 31 декември 2008 г. AirBridge се задължава да осигури финансиране (9) в размер на 50 милиона EUR.
б)
Заем, предоставен през 2003 г. на Malév от Унгарската банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank, наричана по-долу „MFB“), която е 100 % държавна собственост, в размер на 76 милиона EUR, е изваден от счетоводния баланс на Malév и прехвърлен на дружеството със специална цел на Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., наричано по-долу „MAVA“), което е 100 % държавна собственост.
в)
Полученият през 2003 г. заем от MFB е деноминиран в EUR, гарантиран на 100 % от държавата, с лихвен процент тримесечна референтна ставка IBOR + 0,5 %. Първоначалният падеж на заема е 2013 г., като главницата трябва да бъде изплатена на една вноска на падежа. С прехвърлянето на главницата и лихвите на MAVA падежът на заема също е удължен до 2017 г.
г)
Според унгарските органи активи на стойност 76 милиона EUR са прехвърлени на MAVA заедно със заема. Тези активи включват търговската марка Malév, керосинопровод и един самолет В767. Ако Malév реализира печалба, дружеството следва да изплати на MAVA и 25 % от печалбите след данъчно облагане. AirBridge предоставя на MAVA и банкова гаранция от VEB за покриване на изплащането на заема в размер до 32 милиона EUR.
д)
Освен това Malév ще изплаща на MAVA сумата от 200 000 EUR годишно като роялти за използване на наименованието и логото „Malév“. AirBridge се задължава да продължи да използва марката и да гарантира дейността на дружеството като въздушен превозвач до 31 декември 2017 г., когато е новият падеж на заема.
е)
Malév ще вземе обратно на лизинг самолета В767 - прехвърлен на MAVA (вж. буква б) по-горе) - от MAVA за периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2017 г. (10)
(21)
Назначено е ново ръководство и са въведени редица мерки за икономии и генериране на приходи. Последните включват прекратяване на превози на дълги разстояния и съкращения на персонала. Според Унгария обаче, тъй като тези мерки съвпадат с голямо увеличение на цените на горивото, те като цяло не са оказали въздействие върху рентабилността на дружеството.
(22)
Финансовото положение на Malév продължи да се влошава и 4 месеца по-късно на дружеството липсва необходимата ликвидност за изплащане на роялти за използването на търговската марка „Malév“.
(23)
Според Унгария плащанията за самолета В767, взет на лизинг от MAVA, не са „спрени“, след като Malév решава да прекрати полетите на дълги разстояния, тъй като Malév „признава“ тези задължения и е налице само закъснение на плащанията, върху което се изплащат лихви.
(24)
През втората половина на 2008 г. последиците от глобалната финансова криза започват да се усещат от Malév, както и от неговите руски партньори. Няколко от авиационните компании на г-н Абрамович изпадат в несъстоятелност. Оказва се, че самото дружество AirBridge вече не е в състояние да финансира Malév и не изпълнява задължението си да върне заема на VEB. Тъй като 49 % от акционерната собственост в AirBridge са заложени във VEB, VEB придобива тези акции. VEB посочва, че е готова да финансира и занапред Malév, но като банка, а не като собственик.
II.3.2. Продажба на Malév Ground Handling
(25)
Както бе посочено по-горе, в началото на 2009 г. финансовото положение на Malév се влошава още повече. Поради това акционерите му се обръщат към държавното холдингово дружество Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., (наричано по-долу „MNV“) с предложението да продаде на MNV Malév Ground Handling, 100 % дъщерно дружество на Malév (наричано по-долу „Malév GH“).
(26)
Според Унгария Malév GH е било тогава и все още е, стабилно във финансово отношение предприятие.
(27)
През януари 2009 г. е подписано (и през февруари изменено) предварително споразумение за продажба, предвиждащо авансови плащания в размер на 4,3 милиарда HUF (16 милиона EUR). MNV извършва авансови плащания в полза на Malév през януари и февруари 2009 г. Тези авансови плащания подлежат на възстановяване в рамките на два работни дни, ако в резултат на правния и финансовия анализ MNV реши да не подписва окончателното споразумение за покупко-продажба. Това задължение за потенциално възстановяване е гарантирано с обезпечителни споразумения. През юли 2009 г. MNV решава в крайна сметка да прекрати сделката, с което възстановяването на покупната цена става дължимо.
(28)
Авансовото плащане не е възстановено на MNV. Лихвите, дължими по авансовите плащания, не са изплатени на MNV (11).
II.3.3. Отлагане на данъци
(29)
От януари 2007 г. до март 2010 г. унгарската Агенция за данъчен и финансов контрол (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, наричана по-долу „APEH“), разрешава на Malév да отложи или да разсрочи плащанията по различни видове данъчни и социалноосигурителни задължения. APEH не успява да събере просрочените задължения, считано от юли 2008 г., и дори впоследствие разрешава разсрочването на допълнителни плащания. През март 2010 г. данъчните и социалноосигурителните задължения на Malév (главница и лихви за просрочено плащане) възлизат общо на 13,7 милиарда HUF (51 милиона EUR). За цялата група Malév тази сума възлиза на 16,8 милиарда HUF (62 милиона EUR). На 11 март 2010 г. оставащият баланс по текущата сметка на Malév с APEH е уреден чрез използване на част от паричните средства, получени чрез посоченото по-долу увеличение на капитала през февруари 2010 г.
II.4. Ренационализацията от 2010 г. и Malév под държавен контрол
II.4.1. Причини, довели да ренационализацията на Malév
(30)
През 2010 г. е било невъзможно да се намерят частни инвеститори, които да придобият собствеността върху Malév от AirBridge/VEB като главен акционер. По-специално VEB не е имала намерение да финансира въздушния превозвач като стратегически инвеститор. Финансовите резултати на дружеството остават слаби, както се вижда от таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Показатели за ефективност на Malév за периода 2003-2010 г. (милиарди HUF)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Печалба преди лихви, данъци и амортизация
печалба/(загуба)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Печалба преди лихви и данъци
печалба/(загуба)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Нетен резултат
печалба/(загуба)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Източник:
Информация, предоставена от унгарските органи, и от финансовите отчети на Malév за 2010 г.
(31)
Вместо да преминат към ликвидация унгарските органи решават да преговарят с VEB и AirBridge с цел да се опитат да подобрят търговската позиция на Malév в средносрочен до дългосрочен план.
II.4.2. Увеличение на капитала през февруари 2010 г.: замяна на дълг срещу собствен капитал и свеж капитал
(32)
На 26 февруари 2010 г. VEB, AirBridge, MNV, Malév и унгарското правителство се споразумяват за увеличение на капитала с 25,4 милиарда HUF (94 милиона EUR), осъществено отчасти чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и отчасти чрез размяна на дълг срещу собствен капитал на авансово плащане в полза на Malév плюс начислени върху това лихви (вж. раздел II.3.2 по-горе), общо 4,7 милиарда HUF (17 милиона EUR). Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF (5,4 милиона EUR) срещу собствен капитал. В резултат вземанията срещу Malév отпадат и предишните кредитори стават собственици на част от дружеството.
(33)
Преди увеличението наличният регистриран капитал в Malév е намален почти до нула за компенсиране на част от натрупаните загуби и за да бъде отразен фактът, че наличните акции в Malév са загубили стойността си. Регистрираният капитал на Malév е увеличен след това посредством издаване на нови акции с единична номинална стойност 0,01 HUF. Развитието състоянието на Malév по отношение на собствения капитал е показано на фигура 1 по-долу.
(34)
Сумата от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR), внесена от MNV в брой, дава възможност на Malév да изплати всички данъчни задължения (вж. съображение 29 по-горе) и да стабилизира временно дейността си.
(35)
След увеличението на капитала държавата става собственик на 94,6 % от акциите на Malév, а делът на AirBridge/VEB е намален до минимум.
Фигура 1
Развитие на състоянието на Malév по отношение на собствения капитал
II.4.3. Май-август 2010 г.: Акционерни заеми и преобразуване в собствен капитал
(36)
През периода от май до август 2010 г. унгарската държава предоставя на Malév чрез MNV редица „акционерни заеми“ на обща сума 9,2 милиарда HUF (34 милиона EUR).
(37)
Първият от тези заеми през май 2010 г. е в размер на 2,16 милиарда HUF (7,9 милиона EUR). Той е описан като тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %. Изплащането е извършено с еднократно плащане на падежа, а залог са акциите на Malév GH.
(38)
Вторият от тези заеми през юни 2010 г. в размер на 1,34 милиарда HUF (4,9 милиона EUR) е отново тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, изплащането е пак с еднократно плащане на падежа, а като обезщетение служи залог на акциите на Malév GН.
(39)
През август 2010 г. е предоставен трети акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR). Той отново е тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, който трябва да се изплати чрез еднократно плащане на падежа. В този случай обезпечението е под формата на залог на самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ).
(40)
На 24 септември тези три заема на обща стойност 9,2 милиарда HUF (33,6 милиона EUR), заедно с дължимите по тях лихви (обща сума 9,4 милиарда HUF или 34,3 милиона EUR), са преобразувани от дълг в собствен капитал в Malév и съответните обезпечения отпаднат.
II.4.4. Септември 2010 г.: допълнително увеличение на капитала и акционерен заем
(41)
На 24 септември 2010 г. MNV също увеличава капитала на Malév чрез допълнителна инжекция в размер на 5,3 милиарда HUF (19,3 милиона EUR) парични средства. По този начин акционерното участие на MNV (т.е. на държавата) в Malév се е увеличило до 96,5 %.
(42)
На същата дата държавата предоставя на Malév още един акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR) със срок на изплащане 3 години при лихвен процент 9,97 %. Първото лихвено плащане ставало дължимо шест месеца след датата на предоставяне на заема, а изплащането на главницата е чрез еднократна сума на падежа. Обезпечението по този заем е регистрираният залог на самолета HA-LNA CRJ със стойност на активите от около 1,8 милиарда HUF и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
III. ОБОБЩЕНИЕ НА МЕРКИТЕ, КОИТО СА ОБЕКТ НА РАЗСЛЕДВАНЕ
(43)
В решението за откриване на процедурата Комисията проучи дали посочените по-долу мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
-
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от дружество MALÉV MAVA, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост, възлизащ на 76 милиона EUR, заедно с някои активи на Malév. Падежът на заема е удължен най-много до 2017 г.;
-
Мярка 2: предоставянето на паричен инструмент от 4,3 милиарда HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие отпаднало) закупуване от MNV на дъщерното предприятие за наземно обслужване на Malév (Malév GH), което според унгарските органи е стабилно във финансово отношение предприятие. Въпреки че сделката не е реализирана, това авансово плащане по продажната цена не е възстановено;
-
Мярка 3: отлагането на различни данъци социалноосигурителни вноски, дължими между януари 2007 г. и март 2010 г. През март 2010 г. дължимите данъци и социалноосигурителни вноски на Malév възлизат на 13,7 милиарда HUF;
-
Мярка 4: през февруари 2010 г. увеличение на капитала на MNV в размер на 25,4 милиарда HUF, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH (вж. мярка 2) плюс лихви на обща стойност 4,7 милиарда HUF. (Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF срещу собствен капитал);
-
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема, възлизащи общо на 9,2 милиарда HUF и предоставени на Malév от MNV. И трите заема в HUF са с лихвен процент 9,97 % при изплащане на главницата чрез еднократна сума на падежа (и трите транша за три години). Първите два транша, възлизащи общо на 3,5 милиарда HUF (13 милиона EUR), са обезпечени от дъщерното дружество Malév GH, а третият транш от 5,7 милиарда HUF (21 милиона EUR) - със самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ);
-
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуване на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях) от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
-
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF в парични средства. Акционерното участие на държавата нараства на 96,5 %;
-
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF с лихвен процент 9,97 % и погасяване на главницата чрез еднократна сума на падежа. Заемът е обезпечен чрез посочения по-горе самолет HA-LNA CRJ и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
(44)
В решението за откриване на процедурата Комисията постави също така въпроса дали тези мерки, доколкото те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, са съвместими с вътрешния пазар с оглед на изключенията, залегнали в ДФЕС, и по-специално с Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (12) (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“).
IV. МНЕНИЯ ОТ УНГАРИЯ
(45)
В своя отговор на решението за откриване на процедурата Унгария повтори описаните по-горе факти и даде допълнителни обяснения за причините, довели до затрудненията на въздушния превозвач. Унгария потвърди също така, че Malév е отговаряло на условията за предприятие в „постоянно затруднение“ по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране, считано най-малко от второто полугодие на 2006 г.
(46)
Преди откриването на официалната процедура по разследване унгарските органи твърдяха накратко, че всички мерки отговарят на принципите за инвеститор в условията на пазарна икономика и за кредитор в условията на пазарна икономика.
(47)
Във връзка с мерките, съпътстващи продажбата на Malév на AirBridge, унгарските органи твърдяха, че тези мерки съответстват на пазара поради обезпечението, учредено като гаранция за придобиването на заема от MAVA. Що се отнася до неуспешната продажба на Malév GH, те твърдят, че на Malév не е дадено предимство, тъй като късното възстановяване на продажната цена е било адекватно обезпечено и върху продажната цена са начислени лихви. По отношение на отлагането на данъци те твърдят, че за тези суми е имало обезпечение, че са били начислени всички приложими лихви и санкции, както и че подобни отлагания са общи мерки. Относно ренационализацията на Malév унгарските органи заявяват, че са могли да изпълнят принудително вземанията си от Malév, което би довело до несъстоятелност и ликвидация на дружеството. Ако бяха направили това, те биха възстановили според тях само малка част от своите вземания (остатъка след частта, покрита от гаранцията на VEB, посочена в съображение 20 по-горе). Освен това това би предизвикало значителни отрицателни последици за националната икономика (13).
(48)
Във връзка с акционерните заеми и последвалото им преобразуване в собствен капитал на Malév държавата счита, че те не са дали предимство на Malév, тъй като тези заеми са били във всеки момент напълно обезпечени с активи, че са приложени съответстващи на пазара лихвени проценти и че при превръщането в собствен капитал са взети предвид всички дължими лихви.
(49)
Унгарските органи не представиха нови елементи след решението за откриване на процедурата. В мненията на Унгария относно решението за откриване на процедурата не се съдържат нови елементи в подкрепа на твърдението, че по своето естество мерките не са помощ, нито има информация, която да обоснове съвместимостта на приведените в действие мерки с вътрешния пазар и по-специално с Насоките за оздравяване и преструктуриране.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(50)
Двама конкуренти представиха мнения (вж. съображение 10 по-горе) - и двете в подкрепа на разследването на Комисията.
(51)
Конкурентът, който настоява да не се разкрива идентичността му, твърди, че някои частни инвеститори са били заинтересовани да придобият контролно участие в Malév, което доказва, че Унгария е имала реални опции като алтернатива на ренационализацията на Malév през 2010 г.
(52)
Wizz Air оценява общата пазарна стойност на активите, прехвърлени на MAVA заедно със заема на MFB (мярка 1), включително търговската марка Malév, керосинопровод и самолет В767, на не повече от 27 милиона EUR, което е значително по-малко от размера на заема. Поради това Wizz Air заключава, че тази транзакция не може да се счита за извършена на принципа на сделката между несвързани лица и че тя е дала значително предимство на Malév.
(53)
Що се отнася до отлагането на данъци (мярка 3), Wizz Air твърди, че съгласно унгарското законодателство частно предприятие във финансово състояние, подобно на това на Malév, не може нито автоматично, нито по изключение да се възползва от отлагане на данъците, подобно на разглежданото.
VI. СТАНОВИЩЕ НА УНГАРИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(54)
След като Комисията удължи срока за отговор, на 5 септември 2011 г. Унгария отговори на тези мнения. Унгария продължава да твърди, че мерките в миналото са били оправдани въс основа на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. съображение 59 по-долу) и следователно не представляват държавна помощ. Според Унгария наличието на цели на държавната политика не засяга естеството на мерките, които не представляват държавна помощ.
(55)
Унгария заяви, че не е имало реални варианти и че единствено ренационализацията е позволила на унгарските органи да възвърнат пълния си оперативен контрол над Malév, като е дала възможност на националния превозвач да изпълни на практика процедурата по преструктуриране, започната от него през 2007 г. с цел да се осигури търговският успех на дружеството. Относно мярка 1 Унгария счита, че стойността на въпросните активи отговаря на стойността на заема. По отношение на мярка 3 Унгария заяви, че унгарските данъчни органи са третирали Malév като всеки друг данъкоплатец в подобно положение.
VII. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
VII.1. Общи бележки
(56)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Съгласно тази разпоредба „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(57)
С оглед на тази разпоредба Комисията ще оцени дали оспорваните мерки в полза на Malév представляват държавна помощ.
(58)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на търговията и нарушаването на конкуренцията са безспорни и дори не бяха оспорени от унгарските органи. Malév се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. (14) Въпросните мерки са дали възможност на Malév да продължи своята дейност, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
(59)
Що се отнася до държавните ресурси и възможността мерките да се отнесат към държавата, това също не беше оспорено от Унгария. APEH е унгарската данъчна служба и в това си качество очевидно може да бъде отнесена към държавата. MNV е държавното холдингово дружество. Неговите задължения са изложени в най-важните рамкови правила на Закона за държавните активи. MNV изпълнява решенията на правителството и на компетентния министър. Що се отнася до MAVA, това дружество също е 100 % държавна собственост (чрез MNV) и - както поясняват унгарските органи - представлява „еманация на унгарската държава“.
(60)
Колкото до избирателния характер, с изключение на мярка 3 (отлагане на изплащането на данъци), той не беше оспорен от Унгария. Мерките са имали за цел да поставят в по-благоприятно положение само едно дружество, Malév.
(61)
По-долу е представена оценка дали в разглежданите мерки има икономическо предимство в полза на Malév.
(62)
По този въпрос Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на общностното право, ако допълнителен капитал бъде предложен на „предприятие“ при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до „поставяне в по-благоприятно положение“ определеното предприятие по смисъла на този член. За да определи дали е предоставено такова предимство, Комисията прилага „принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика“. Съгласно този принцип, когато при подобни обстоятелства „частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да е бил мотивиран да направи въпросната капиталова вноска“, не става въпрос за държавна помощ. Комисията трябва следователно да прецени „дали частен инвеститор би участвал във въпросната транзакция при същите условия“ (15). Поведението на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор (16), чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за даден коефициент на възвръщаемост (17).
(63)
Съгласно практиката на Съда на Европейския съюз „макар действията на частния инвеститор, с които трябва да се сравнява намесата на публичния инвеститор, преследващ цели, свързани с икономическата политика, да не са непременно действия на обикновен инвеститор, който влага капитал с цел повече или по-малко краткосрочно реализиране на печалба, те трябва да бъдат поне действия на частен холдинг или на частна група от предприятия, които следват структурна обща или отраслова политика, и трябва да бъдат ръководени от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (18).
(64)
Освен това „…[с]равнението между поведението на публичен и частен инвеститор трябва да бъде направено по отношение на това, какво отношение би имал частният инвеститор по време на въпросната транзакция, като се имат предвид наличната информация и предвидените развития към този момент“ (19).
(65)
Анализът и оценката на Комисията трябва да включва „всички съответни елементи на спорната транзакция и на нейния контекст“. Това включва финансовото положение на предприятието получател и на съответния пазар. Въз основа на горепосочените съображения основният въпрос, който Комисията желае да проучи, е дали предприятието е получило „икономическо предимство, което не би получило в нормални пазарни условия“ (20).
(66)
Комисията отбелязва също така, че в съответствие с установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика се прилага и към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, възниква въпросът дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (21).
VII.2. Оценка на съвкупността от мерки
(67)
Както вече беше посочено в решението за откриване на процедурата, за оценката на разглеждания случай се взема предвид решението по делото BP Chemicals (22). Всъщност Комисията счита, че мерките не са автономни, а са свързани по своята хронология, финансовото положение на Malév и окончателния си характер, тъй като всички те имат за цел запазване на жизнеспособността на въздушния превозвач и разрешаване на проблемите с нужната му ликвидност и недостатъчната капитализация поради понесените от дружеството загуби. В мненията си относно решението за откриване на процедурата Унгария твърди също така, че различните стъпки на „процеса“ са „неотделими“ и всички мерки са били насочени към една цел, а именно да се осигури оперативната дейност на въздушния превозвач, като се намери стратегически инвеститор.
(68)
От отговорите на Унгария стана ясно, че мерките, приложени от Унгария в полза на Malév, са мотивирани от съображения на държавната политика, а не от грижа за бъдещата рентабилност на дружеството. Унгария неколкократно подчерта провала на приватизацията и значението на Malév за националната икономика. Признато бе, че при предприемане на мерките държавата се е съобразявала с „ролята на въздушния превозвач за националната инфраструктура, пазара на труда и интереса на доставчиците“. Унгарските органи подчертаха също така, че няма частен инвеститор, който да е готов да придобие дружеството в настоящата му форма. Поради това на Комисията се налага изводът, че никой частен инвеститор не би действал като унгарското правителство при подобни обстоятелства, когато е предприело мерки. В допълнение Комисията напомня също така, че в решението по делото Boch Съдът на Европейския съюз посочва, че „въпросът е по-специално дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрана всички съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (23).
(69)
С оглед на лошите финансови резултати на Malév в течение на дълъг период от време (вж. таблица 1 и съображения 103-104 по-долу) и твърдението на унгарските органи, че въздушният превозвач е бил в постоянно затруднение поне от 2006 г. насетне, възвращаемост, която да е приемлива за частен инвеститор, би могла да се очаква само ако дружеството беше извършило драстично преструктуриране. Нито Унгария, нито Malév приведоха обаче доказателства, че такъв план за преструктуриране е бил в основата на някоя от разглежданите мерки.
(70)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че мерки 1-8 в своята съвкупност не отговарят на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Тази оценка се потвърждава допълнително от индивидуалния анализ на всяка от мерките.
VII.3. Индивидуална оценка на мерки 1-8
VII.3.1. Мярка 1
(71)
Според Унгария дейността на MAVA е сведена до еднократна функция, а именно притежаване на определени активи, които са бивша собственост на Malév, и дейност като „посредник на определени плащания между Malév и MFB“. Дружеството MAVA е създадено именно за тази цел.
(72)
Относно дълга в размер на 76 милиона EUR, прехвърлен на MAVA, това е по силата на споразумение за заем от 2003 г. между Malév и MFB. Дългът е подлежал на изплащане на една вноска на падежа и е обезпечен с държавна гаранция. Този заем от 2003 г. беше включен в списъка на съществуващите мерки за помощ в Договора за присъединяване (24). В споразумението от 2007 г. падежът на заема беше обаче удължен до 2017 г. Поради това, считано от 2007 г., мярката не може вече да бъде разглеждана като съществуваща мярка за помощ. В действителност продължаването на дадена мярка за помощ представлява нова схема за помощ в съответствие с член 4, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 794/2004 (25).
(73)
Разследването показа, че тази транзакция (т.е. удължаването на падежа на дълга, създаването на MAVA, прехвърлянето на дълга на MAVA, прехвърлянето на активите на MAVA и споразуменията за обратен лизинг) е имала за цел единствено преструктуриране на дълга на Malév. Унгария сама призна, че от MAVA никога не се е очаквало да бъде печелившо дружество. В резултат на тази транзакция дългът (заедно с активите) е бил изваден от счетоводния баланс на Malév.
(74)
Твърдението на Унгария, че финансовите задължения, поети от Malév и AirBridge, са били достатъчни за покриване на разходите на MAVA, не може да бъде прието като доказателство, че транзакцията отговаря на изискванията на пазара, тъй като никой субект на частния пазар не би имал стимул да действа по същия начин. Що се отнася до предложените обезпечения, те са имали за цел да дадат на MAVA възможност да изплати дълга си на падежа на заема, т.е. през 2017 г. (26) Никой частен инвеститор не би поел такъв риск, а именно да придобие активи с несигурна бъдеща стойност срещу определено задължение за изплащане.
(75)
Въпреки че унгарските органи предоставиха доста пълни оценки (27) за самолета В767 (28) и керосинопровода (29), предоставената оценка (метод на дисконтирания паричен поток) за търговската марка Malév (56 милиона EUR) е нелогична и силно зависима от резултатите от дейността на въздушния превозвач, така че резултатът от нея не може да бъде приет като обективна стойност за марката Malév, по-специално като се имат предвид състоянието и резултатите на дружеството. С оглед на факта, че държавата е осъзнавала вероятността Malév да не бъде в състояние да изпълни задълженията си за изплащане на роялти такси за марката, методът на дисконтирания паричен поток би следвало да доведе до нулева стойност. При тази специфична договорна конструкция стойността на марката не може следователно да се приеме като достатъчно обезпечение.
(76)
Договарящите се страни трябва да са били наясно, че Malév, като дружество в затруднение още от 2007 г., не е имало реалната възможност да изпълни в достатъчна степен задължението си за изплащане на роялти такси за марката. В действителност след тази транзакция „разходите“ на MAVA (т.е. лихвените плащания на MFB) не са могли да бъдат покрити от изплащаните от Malév такси за марката. Дружеството MAVA така и не е предприело никакви стъпки за принудително събиране на дължимите плащания.
(77)
Що се отнася до гаранцията на VEB от 32 милиона EUR, тя е била предназначена да покрие не само главницата, но и редовните лихвени плащания, дължими от MAVA на MFB.
(78)
В този контекст и с оглед на факта, че на MAVA не е била прехвърлена подходяща еквивалентна сума, изваждането на дълга от счетоводния баланс на дружеството трябва да се разглежда като предимство в полза на Malév.
VII.3.2. Мярка 2
(79)
Относно авансовото плащане от MNV за (провалилата се впоследствие) продажба на GH, съгласно експертната оценка, представена от Унгария, през 2009 г. GH е имало нетна стойност на активите 1,6 милиарда HUF и очаквана пазарна стойност 3,5 милиарда HUF. В действителност през януари 2009 г. MNV е изплатило на Malév 1,6 милиарда HUF като авансово плащане. Това плащане е обезпечено със залог на реактивен самолет HA-LNA CRJ (прогнозна пазарна стойност 1,8 милиарда HUF). През февруари 2009 г. предварителното споразумение за продажба е изменено и MNV плаща допълнително 2,7 милиарда HUF (общо 4,3 милиарда HUF) и за същия самолет е регистриран втори залог.
(80)
В своите мнения относно решението за откриване на процедурата унгарските органи признават, че всъщност авансовото плащане е предприето, за да се обезпечи ликвидността на Malév по време на етапа на преговори по ренационализацията.
(81)
Във съответствие с предварителното споразумение за продажба изплащането на тази сума става дължимо незабавно (2 работни дни) в случай че транзакцията е неуспешна. MNV не предприема обаче никакви стъпки за връщане на този дълг, след като MNV се оттегля от сделката през юли 2009 г. Начислени са (но така и не са изплатени) само ex post лихви, когато дългът е заменен срещу собствен капитал през 2010 г. По този начин Malév е разполагало с тези парични средства безплатно.
(82)
Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е наложено принудително, след като е станало дължимо през юли 2009 г. Освен това предимство е получено дори преди това в момента, когато предварителното споразумение за продажба е изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над очакваната пазарна цена на дружеството), без да бъде достатъчно обезпечено.
VII.3.3. Мярка 3
(83)
Относно многократното отлагане на данъци и социалноосигурителни задължения от данъчните органи Комисията отбелязва, че въз основа на отговорите на Унгария става ясно, че през периода 2006-2007 г. Malév е поискала отлагане на данъци в 12 различни случая (отнасящи се до различни плащания). Данъчните органи са разрешили отлагането всеки път. Съгласно съответното унгарско законодателство разрешаването на подобно отлагане подлежи на оценка и може да бъде отказано. Следователно мярката трябва да бъде разглеждана като избирателна (30).
(84)
До юли 2008 г. законоустановените лихви са начислявани и изплащани от Malév съгласно графика за отлагане. В своите решения като причини за това данъчните органи цитират затрудненото положение на Malév и предвиденото на този етап преструктуриране.
(85)
Считано от юли 2008 г. Malév обаче спира изплащането на своите данъци и социалноосигурителни вноски, както и на лихвите (с изключение на едно частично плащане през декември 2008 г.) и данъчните органи нe предприемат нищо за изплащането на тези задължения. Нещо повече, разсрочени са и допълнителни плащания, след като Malév не е спазило споразуменията за отлагане. Считано от април 2009 г. данъците и социалните плащания, дължими от този момент (т.е. не предишните, просрочени вече плащания), вече не са дори разсрочвани, без APEH да предприеме каквито и да било конкретни действия за принудително връщане на някое от задълженията.
(86)
Комисията счита, че никой частен кредитор не би постъпил като унгарската държава. В действителност не са били предприети никакви конкретни стъпки за принудително връщане на дълга, считано от юли 2008 г. Освен това въпреки известни усилия за преструктуриране финансовото положение на дружеството остава много слабо (вж. таблица 1 по-горе) и е имало много малко или изобщо не е имало никакви изгледи дружеството да стане отново рентабилно. При подобни обстоятелства един частен кредитор би предприел принудително изпълнение на споразумението. Освен това след като Malév не е спазило споразуменията за разсрочване, никой частен кредитор не би се съгласил на допълнително разсрочване.
(87)
Следователно, считано не по-късно от юли 2008 г., отказът на митническите органи да предприемат принудително изплащане на данъците и социалноосигурителните вноски и допълнителното разсрочване са предоставили предимство на Malév.
VII.3.4. Мярка 4
(88)
По отношение на увеличението на капитала от февруари 2010 г., посредством което държавата ренационализира въздушния превозвач, в който тя не притежава участие след неговата приватизация, най-поразителният факт е, че докато 99,5 % от Malév са продадени за цена, равностойна приблизително на 740 000 EUR през 2007 г., през 2010 г. държавата заплаща де факто равностойността на 94 милиона EUR, за да си върне 94,6 % от собствеността (посредством увеличението на капитала, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH в размер на 4,7 милиарда HUF), т.е. 127 пъти повече от първоначалната продажна цена. Това поведение на държавата, по-специално с оглед на факта, че междувременно дружеството трупа загуби, продължава да има отрицателен собствен капитал и липсва план за преструктуриране, не съответства на пазара. В действителност унгарските органи сами признаха, че дружеството е било в „постоянно затруднение“ и никой частен инвеститор не е бил готов да закупи Malév в началото на 2010 г.
(89)
Докато увеличението на капитала възлиза на 25,4 милиарда HUF (т.е. на сумата, платена от унгарската държава за възвръщане на 94,6 % от собствеността на въздушния превозвач), към момента на замяната на дълг срещу собствен капитал дружеството Malév има отрицателен собствен капитал в размер на 41 милиарда HUF (152 милиона EUR), натрупани загуби в размер на 51 милиарда HUF (189 милиона EUR) и общ дълг в размер на 75 милиарда HUF (278 милиона EUR) (31). Съгласно финансовите отчети за 2010 г. в началото на 2010 г. „финансовите проблеми на въздушния превозвач бяха сериозни, дългът достигна драматично равнище, на практика източници на финансиране не съществуват. […] Поради отсъствието на стратегически собственик търговско финансиране липсваше.“ В действителност въздушният превозвач е понасял загуби най-малко от 2003 г. насетне без реалистични изгледи за връщане към жизнеспособност, като дори частният собственик не е успял да промени положението в дружеството. При тези обстоятелства е било ясно, че увеличението на капитала няма да бъде достатъчно за връщане на дружеството към жизнеспособност и че след ренационализацията Malév ще има нужда от допълнителен капитал и ликвидност, за да може просто да продължи дейността си. Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
(90)
Относно твърдението на Унгария, че за държавата е било по-изгодно да национализира дружеството, отколкото да предяви искове срещу Malév, Комисията отбелязва следното. Както признава Унгария, в случай на несъстоятелност тя би си върнала много малка част от своите вземания, като се изключат покритите от гаранцията на VEB вземания. (В действителност стойността на активите на Malév е отрицателна към момента на транзакцията.) От друга страна, унгарската държава е решила да запази жизнеспособността на въздушния превозвач чрез замяна на дълга му и инжекция на свежи парични средства в размер на 20,7 милиарда HUF (около 77 милиона EUR). Никой частен инвеститор не би поел тази допълнителна финансова тежест при подобни обстоятелства, особено когато няма реални шансове за връщане на дружеството към жизнеспособност.
(91)
Комисията отбелязва също така, че по същото време, когато унгарската държава увеличава капитала на Malév, AirBridge (непряко VEB) също заменя своя дълг в размер на 1,4 милиарда HUF срещу собствен капитал. Тази сума обаче представлява само 5 % от новия капитал, като освен заменения дълг държавата също внася значителна сума свеж капитал. В действителност инжекцията на свежи пари възлиза на 77 % от увеличението на капитала. Освен това, с оглед на лошото финансово състояние на Malév, изгледите на AirBridge да бъде изплатена тази сума са били много ограничени или изобщо са липсвали. Следователно поведението на частната страна в този случай се различава съществено от това на унгарската държава и въз основа на него не може да се приеме, че държавата е имала поведение на частен инвеститор.
Таблица 2
Увеличение на капитала през 2010 г.
Участник в увеличението на капитала
Вноска, милиарди HUF
Вид на вноската
Дял на вноската
MNV
20,7
Свеж капитал
77 %
MNV
4,7
Замяна дълг с/у капитал
18 %
AirBridge /VEB
1,4
Замяна дълг с/у капитал
5 %
ОБЩО
26,8
100 %
(92)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
VII.3.5. Мерки 5-8
(93)
По отношение на мерките след ренационализацията е ясно, че акционерните заеми и капиталовите инжекции имат за цел да се финансира текущата дейност на Malév и да се избегне заплахата от несъстоятелност. Държавата следователно предприема тези мерки със същата цел: продължаване на дейността на Malév. Освен това те са тясно свързани по своята хронология, тъй като са осъществени през много кратки интервали от време (а именно от май до септември 2010 г.). Следователно Комисията счита, че съгласно BP Chemicals тези акционерни заеми не могат да бъдат оценени в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и по-специално чрез прилагане на Съобщението за референтните проценти (32), тъй като те всички са пряко свързани с мярка 4 и поради това естеството им на държавна помощ не може да бъде оценено изолирано.
(94)
От отговорите на Унгария става ясно, че никой частен инвеститор не е бил готов да финансира Malév, като единствените източници за финансиране на дружеството са били кредитите от доставчици и ликвидността, осигурена от държавата. Към момента на предоставяне на заемите държавата не е могла да разчита сериозно, че Malév ще изплати дължимите лихви и ще върне заема. Под въпрос е освен това дали един частен кредитор би поел риска да предостави заем, който трябва да бъде върнат с еднократно плащане на падежа, на дружество в положение, сравнимо с това на Malév (т.е. в постоянно затруднение). И накрая, с оглед на кредитната история на дружеството по отношение на държавата (като невъзстановяване на авансовото плащане за GH, многократното отлагане и неплащане на данъци) държавата и всеки друг инвеститор не биха могли да имат реални очаквания, че Malév ще изпълни своите задължения.
(95)
От друга страна, дори в съответствие със Съобщението за референтните проценти, договорените лихви и обезпечения не биха били достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ. Определеният лихвен процент е бил 9,97 %, докато референтният процент за HUF към момента на предоставяне на заема е възлизал на 5,97 %. Маржът от само 400 базови пункта над основния процент за HUF е недостатъчен, като се имат предвид резултатите от миналата дейност и финансовото положение на Malév (дружество, което е изправено постоянно пред заплахата от несъстоятелност). Що се отнася до обезпечението на заемите, пазарната стойност на GH (3,5 милиарда HUF) при изпадане на Malév в несъстоятелност е под въпрос, тъй като Malév е било най-важният партньор на GH: през 2009 г. 63 % от неговите приходи са генерирани от Malév. Следователно поне в краткосрочен план неговите икономически резултати са зависели от съществуването на Malév, така че пазарната му стойност би спаднала съществено, ако Malév обяви несъстоятелност.
(96)
При липсата на надежден план за преструктуриране от самото начало е ясно, че нито заемите, нито увеличението на капитала биха променили положението на дружество с нулева пазарна стойност, което остава в критично състояние. Ето защо тези мерки са практически равностойни на безвъзмездна помощ, тъй като държавата не е имала никакви изгледи да си възстанови „инвестираните“ средства.
(97)
Следователно Комисията счита, че мерки 5-8 са предоставили предимство на Malév.
VII.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
В съответствие с изложената по-горе оценка всички разглеждани мерки (мерки 1-8) предоставят предимство на Malév. Това предимство е предоставено от държавни ресурси.
(99)
Освен това Malév е въздушен превозвач и в това си качество се определя като предприятие. Това предприятие се конкурира с други въздушни превозвачи, които не се ползват със същото предимство. Следователно мерките нарушават конкуренцията. Освен това дружеството извършва дейност в сектор (въздушни превози), в който определено съществува търговия между държавите членки, така че критерият за въздействие върху търговията в рамките на Съюза също е изпълнен.
(100)
И накрая, мерките са специфични и избирателни, тъй като поставят в по-благоприятно положение само едно предприятие (а именно Malév).
(101)
Въз основа на изложените по-горе съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8 отговарят на критериите, залегнали в член 107, параграф 1 от ДФЕС. При тези обстоятелства те трябва да бъдат разглеждани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VII.5. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
(102)
Член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3 от ДФЕС предоставят изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(103)
Комисията счита, че дружеството Malév е било в постоянно затруднение най-малко от 2006 г. По-специално, то е губещо най-малко от 2003 г. (вж. таблица 1 по-горе) и още през 2006 г. собственият му капитал е отрицателен (фигура 1 по-горе). Освен това унгарските органи потвърдиха постоянните затруднения на въздушния превозвач и това, че от второто полугодие на 2006 г. насетне дружеството отговаря на критериите за започване на процедура по колективна несъстоятелност, с което изпълнява изискванията на параграф 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно единственото основание за съвместимост могат да бъдат Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(104)
По отношение на допустимостта и условието за еднократност на помощта („one time, last time“) Комисията отбелязва, че разглежданите мерки не представляват цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране. Въздушният превозвач е сменил собственика си два пъти през съответния период (2007-2010 г.), тъй като е бил приватизиран и ренационализиран. Той е бил в процес на постоянно „преструктуриране“, но без съгласуван план. В действителност някои инициативи за намаляване на разходите (съкращения на персонал и на маршрути) са започнали след приватизацията, но единичните разходи не са намалени достатъчно. Според унгарските органи през 2009 г. е била изготвена нова „стратегическа ориентация“, която е преразгледана отново от консултантската фирма Roland Berger в контекста на ренационализацията. Следователно въпросните мерки са различни мерки за преструктуриране, които по принцип нарушават принципа за еднократност на помощта.
(105)
Комисията отбелязва, че дори ако Malév отговаряше на изискванията за предоставяне на помощ в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране (т.е. ако условието за еднократност на помощта беше изпълнено, quod non), изискванията за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране нямаше да бъдат изпълнени поради изложените по-долу основания.
(106)
По отношение на помощта за оздравяване не е изпълнен параграф 25, букви а)-д) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално разглежданите мерки не са ограничени до необходимия минимум, не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и че нямат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави членки. Освен това, с изключение на мерки 5 и 8, повечето от тях не са предоставени под формата на заеми или гаранции.
(107)
Що се отнася до помощта за преструктуриране, не е изпълнено нито едно от условията съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(108)
По-специално във връзка с параграфи 34-35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, „възстановяване на дългосрочната жизнеспособност“, унгарските органи не са представили доказателства за изгледите за жизнеспособност на въздушния превозвач, нито план за преструктуриране, отговарящ на изискванията, изложени в параграфи 36-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(109)
Освен това, по отношение на изискването за „избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията“ (параграфи 38-42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) Комисията отбелязва, че не са осъществени компенсационни мерки.
(110)
Накрая, по отношение на условието за „помощ, ограничена до минимум“ (параграфи 43-45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) не е представено собствено становище.
(111)
С оглед на гореизложеното, мерките 1-8, осъществени в полза на Malév от 2007 г. насам, не са съвместими с Насоките за оздравяване и преструктуриране. Тъй като мерките са предоставени на дружество в затруднение, не може да бъде приложено друго основание за съвместимост. Следователно мерките са несъвместими с вътрешния пазар.
VIII. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
VIII.1. Общи бележки
(112)
Съгласно ДФЕС и установената практика на Съда на Европейския съюз Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (33), за която Комисията е счела, че е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (34). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (35).
(113)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (36) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(114)
Следователно, тъй като въпросните мерки представляват помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, помощта следва да бъде възстановена, за да бъде възстановено положението на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихви за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
VIII.2. Елемент на помощта в отделните мерки
VIII.2.1. Мярка 1
(115)
Комисията признава, че търговската марка на унгарския национален превозвач „Malév“, осъществяващ дейност от десетилетия, има известна стойност на авиационния пазар. От друга страна, Комисията счита, че при специфичната договорна конструкция стойността на марката, заявена от унгарските органи, не може да бъде приета. Обективната стойност следва да се основава на независима оценка, която да вземе предвид и общото финансово положение на Malév.
(116)
Въз основа на гореизложеното елементът на помощ при мярка 1 е изчислен на 56 милиона EUR, т.е. 76 милиона EUR минус стойността на керосинопровода и самолета (възлизаща на 20 милиона EUR), минус обективната стойност на търговската марка „Malév“ (37). Точният елемент на помощта трябва да бъде изчислен от Унгария. Ако Унгария не представи убедителни доводи за обективна стойност на търговската марка към датата на сключване на транзакцията по прехвърлянето на марката на MAVA, елементът на помощ ще се счита за равен на цялата сума от 56 милиона EUR.
VIII.2.2. Мярка 2
(117)
Както бе посочено по-горе, Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е било наложено принудително, след като е станало дължимо. Освен това предимството е било получено дори преди това, най-малко от момента, когато предварителното споразумение за продажба е било изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над прогнозната пазарна цена на дружеството).
(118)
Комисията заключава, че никой частен оператор не би предоставил паричен механизъм в подобен размер. В действителност никой частен оператор на пазара не би се съгласил да постави тези средства на разположение на Malév, още по-малко безплатно и без да направи нищо за тяхното възстановяване. Всъщност, в своите мнения относно решението за откриване на процедурата самите унгарски органи признават, че авансовото плащане е имало за цел да гарантира оцеляването на Malév (вж. съображение 80 по-горе). Следователно елементът на помощ е целият размер на сумата за периода, през който тя е била на разположение на получателя: от февруари 2009 г. до юли 2009 г. 0,8 милиарда HUF (разликата между пазарната стойност на GH и „надплатената“ сума) и от юли 2009 г. до февруари 2010 г. 4,3 милиарда HUF (цялата сума на авансовото плащане). Следователно при възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през февруари 2010 г. (вж. мярка 4 по-долу).
VIII.2.3. Мярка 3
(119)
Относно отлагането и отказа от принудително събиране на данъците и социалноосигурителните вноски Комисията счита, че всички просрочени задължения на Malév към APEH от юли 2008 г. до март 2010 г. представляват държавна помощ. Освен това цялата разсрочена сума след тази дата (юли 2008 г.) също представлява държавна помощ. В действителност няма данни, че частен кредитор би предоставил подобно отлагане и разсрочване. При възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че просрочените суми са изплатени през март 2010 г.
VIII.2.4. Мярка 4
(120)
По отношение на увеличението на капитала Комисията счита, че с оглед на финансовото положение на Malév, очевидната нужда от допълнително подпомагане след увеличението на капитала и липсата на реалистична перспектива за възстановяване на „инвестираните“ средства, никой частен инвеститор не би предоставил тези средства на разположение на Malév. Елементът на помощ е капиталовата инжекция от 25,4 милиарда HUF плюс замяната на дълг от 4,7 милиарда HUF срещу собствен капитал за авансовите плащания в полза на Мalév GH.
VIII.2.5. Мярка 5
(121)
Що се отнася до заемите в общ размер на 9,2 милиарда HUF, Комисията счита, че с оглед на историята на задълженията и положението на въздушния превозвач към датата на предоставяне на тези заеми, държавата няма абсолютно никакви основания да очаква изплащането им, а към датата на предоставяне на заема е било дори съмнително дали Malév ще бъде в състояние да изплати лихвите. В действителност начислените лихви не са били изплатени, а конвертирани по-късно в собствен капитал.
(122)
Поради това Комисията счита, че заемът може да бъде сравнен с безвъзмездна помощ, следователно елементът на помощта е цялата сума на заема от 9,2 милиарда HUF за периода, през който е бил на разположение на получателя, т.е. между предоставянето на траншовете (май, юни и юли 2010 г.) и преобразуването на заемите в собствен капитал (септември 2010 г.). Дължимите и неизплатени лихви следва да бъдат включени в елемента на помощта. При възстановяването трябва следователно да бъде отчетен фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през септември 2010 г. (вж. мярка 6 по-долу).
VIII.2.6. Мярка 6
(123)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на дълга, заменен със собствен капитал, може да се разглежда като безвъзмездна помощ и затова елементът на помощта е цялата сума от 9,4 милиарда HUF, считано от септември 2010 г.
VIII.2.7. Мярка 7
(124)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, елементът на помощта е капиталът от 5,3 милиарда HUF, внесен от септември 2010 г. насетне.
VIII.2.8. Мярка 8
(125)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на заема е сравним с безвъзмездна помощ и затова цялата сума от 5,7 милиарда HUF е елементът на помощта, считано от септември 2010 г.
IX. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(126)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8, приведени в действие от Унгария в полза на Malév, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(127)
Освен това Комисията заключава, че мерки 1-8 са несъвместими с вътрешния пазар.
(128)
Тази несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от Malév, както е посочено в раздел VIII.2 по-горе, с цел възстановяване на ситуацията, съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Точната обща сума за възстановяване плюс лихвите върху нея следва да бъдат изчислени от унгарските органи,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Следните мерки, приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС:
а)
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от MAVA, дружество, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост;
б)
Мярка 2: предоставянето на паричен механизъм от 4,3 млрд. HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие неуспяло) закупуване от MNV на дъщерното предприятие Malév GH;
в)
Мярка 3: всички просрочени данъчни и социалноосигурителни задължения от юли 2008 г. до март 2010 г. и отлагането на различни данъци и социалноосигурителни вноски, считано от юли 2008 г.;
г)
Мярка 4: увеличение на капитала от MNV през февруари 2010 г. в размер на 25,4 милиарда HUF (реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане в полза на GH в размер на 4,7 милиарда HUF);
д)
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема на обща сума 9,2 милиарда HUF, предоставени на Malév от MNV, плюс дължимите, но неизплатени лихви;
е)
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуването на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях), посочено в член 1, буква д), от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
ж)
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF;
з)
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF плюс дължимите, но неизплатени лихви.
Член 2
Мерките за държавна помощ, посочени в член 1 и неправомерно приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 3
(1) Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от получателя на помощта, посочена в член 1.
(2) Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на получателя, до датата на действителното им възстановяване.
(3) Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 4
(1) Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
(2) Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
(1) В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която получателят възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
(2) Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 9 януари 2012 година.
KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 9. januar 2012
SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10) om Ungarns statsstøtte til Malév Hungarian Airlines Zrt.
(meddelt under nummer K(2011) 9316)
(Kun den ungarske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2013/150/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF (1) vedrørende støtteforanstaltning C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser, under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. BAGGRUND OG SAGSFORLØB
(1)
Efter flere fejlslagne forsøg på privatisering indgik den ungarske stat i 2007 en salgs- og købsaftale med AirBridge Zrt. (i det følgende benævnt "AirBridge") vedrørende 99,95 % af aktierne i sit nationale luftfartsselskab Malév Hungarian Airlines Zrt. (i det følgende benævnt "Malév"). AirBridge betalte 200 mio. HUF (740 000 EUR (3)) for aktierne. Privatiseringsaftalen blev anmeldt til Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF, men senere trukket tilbage (4).
(2)
Efter den nye ejers økonomiske problemer erhvervede den russiske Vnyesekonombank (i det følgende benævnt "VEB") en ejerandel på 49,5 % i AirBridge og blev Malévs indirekte aktionær.
(3)
I marts 2010 fik Kommissionen via pressen kendskab til den ungarske stats hensigt om at renationalisere Malév. Ved e-mail af 2. marts 2010 bekræftede de ungarske myndigheder disse presseforlydender.
(4)
Ved e-mail af 10. marts 2010 modtog Kommissionen en klage fra Wizz Air, et ungarsk lavprisluftfartsselskab og en vigtig konkurrent til Malév i Ungarn. Ifølge denne klage var der angiveligt ydet ulovlig og uforenelig statsstøtte til Malév ved hjælp af en række forskellige foranstaltninger. Ved brev af 29. marts 2009 fremsendte Kommissionen en ikke-fortrolig udgave af klagen til de ungarske myndigheder sammen med en anmodning om supplerende oplysninger. Ungarn fremsendte bemærkninger vedrørende indholdet af denne klage den 30. april 2010 og besvarede de spørgsmål, der var rejst deri.
(5)
På et møde den 5. maj 2010 tilkendegav de ungarske myndigheder, at de havde til hensigt at omstrukturere luftfartsselskabet. De meddelte imidlertid også, at de endnu ikke vidste, hvor omfattende denne omstrukturering ville blive.
(6)
En anden klage (fra en konkurrent, som anmodede om hemmeligholdelse af identiteten) af 5. oktober 2010 blev modtaget af Kommissionen og videresendt til de ungarske myndigheder ved brev af 21. oktober 2010. De ungarske myndigheder fremsendte bemærkninger vedrørende indholdet af denne klage den 19. november 2010.
(7)
Yderligere anmodninger om oplysninger blev sendt til de ungarske myndigheder den 14. juli 2010 og 8. oktober 2010, og der blev modtaget svar den 11. august 2010, 16. august 2010, 5. oktober 2010, 3. november 2010 og 23. november 2010.
(8)
På denne baggrund indledte Kommissionen den 21. december 2010 en formel undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF (i det følgende benævnt "beslutningen om indledning af proceduren") vedrørende forskellige påståede statsstøtteforanstaltninger til fordel for Malév.
(9)
Ungarn fremsatte sine bemærkninger til Kommissionens beslutning om indledning af proceduren den 24. februar 2011.
(10)
Beslutningen om indledning af proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 26. maj 2011 (5). To interesserede parter fremsatte bemærkninger: Wizz Air den 26. juni 2011 og en konkurrent (som anmodede om hemmeligholdelse af identiteten) den 28. juni 2011.
(11)
Disse bemærkninger blev videresendt til Ungarn ved brev af 6. juli 2011. Ungarn fremsendte kommentarer til bemærkningerne fra tredjemand den 5. september 2011.
(12)
Efter beslutningen om indledning af proceduren blev der afholdt to møder i Bruxelles mellem Kommissionens tjenestegrene og de ungarske myndigheder henholdsvis den 10. juni 2011 og 19. oktober 2011.
(13)
Kommissionen anmodede de ungarske myndigheder om yderligere oplysninger den 26. september 2011 og fik svar fra Ungarn ved brev af 25. oktober 2011.
II. MALÉV OG DE PÅGÆLDENDE FORANSTALTNINGER
II.1. Virksomheden
(14)
Malév har hjemsted i Budapest Liszt Ferenc International Airport (i det følgende benævnt "Budapest Lufthavn") og opererer på nuværende tidspunkt en flåde på 22 fly (6) til destinationer i Europa og Mellemøsten. I 2009 transporterede selskabet 3,2 millioner passagerer (7).
II.2. Perioden forud for privatiseringen i 2007
(15)
De ungarske myndigheder har flere gange forsøgt at privatisere Malév. I 1992 blev en aktiepost på 35 % i Malév solgt til et italiensk statskontrolleret konsortium mellem Alitalia og Simest. I 1997 solgte Alitalia-Simest sin aktiepost til et konsortium af to privatejede ungarske banker (OTP & MKB). I 1999 blev hovedparten af de privatejede aktier tilbagekøbt af staten, hvorefter statens andel udgjorde 97 %.
(16)
Sammen med mange andre luftfartsselskaber led Malév alvorligt som følge af den tilbagegang på luftfartsmarkedet, der fulgte efter begivenhederne i september 2001, og blev tabsgivende (se tabel 1 nedenfor).
(17)
Det var på denne baggrund, at staten besluttede endnu en gang at privatisere Malév i 2007.
II.3. Privatiseringen i 2007 og Malév under privat kontrol
II.3.1. Salg til AirBridge
(18)
Det var nødvendigt at rekapitalisere virksomheden, og staten havde som ejer begrænsede muligheder for at finansiere en sådan investering. Der blev anmodet om tilbud på Malév, og i begyndelsen af 2007 nåede man frem til, at et SPV-selskab (special purpose vehicle) ved navn AirBridge havde afgivet det mest attraktive tilbud. AirBridge tilbød en attraktiv og angiveligt kommercielt bæredygtig forretnings- og omstruktureringsplan.
(19)
Derfor blev der den 23. februar 2007 indgået en salgs- og købsaftale om salg af 99,95 % af aktierne i Malév til AirBridge. 49 % af aktierne i AirBridge var ejet af Boris Abramovich (8), en russisk forretningsmand, som havde aktiemajoriteten i en række russiske luftfartsselskaber (KrasAir og AirUnion-alliancen af russiske luftfartsselskaber), og 51 % af ungarske enkeltpersoner. AirBridge ventedes derfor at tilføre Malév industriel knowhow og ledelse, sammen med forretnings- og omstruktureringsplaner.
(20)
De vigtigste dele af denne aftale var:
(a)
AirBridge købte 99,95 % af aktierne i Malév for 200 mio. HUF (740 000 EUR). Senest den 31. december 2008 var AirBridge forpligtet til at stille finansiering (9) på 50 mio. EUR til rådighed.
(b)
Et lån ydet i 2003 til Malév af den 100 %-statsejede ungarske udviklingsbank (Magyar Fejlesztési Bank, i det følgende benævnt "MFB") på 76 mio. EUR blev fjernet fra Malévs balance og overført til et 100 %-statsejet SPV-selskab, Malév-forvaltningsselskabet (Malév Vagyonkezelő Kft., i det følgende benævnt "MAVA").
Dette MFB-lån fra 2003 var et EUR-denomineret, 100 % statsgaranteret lån med en rentesats på 3-måneders IBOR + 0,5 %. Lånets oprindelige udløbstidspunkt var 2013, og hovedstolen skulle tilbagebetales på én gang ved løbetidens udløb. Med overførslen af hovedstolen og renterne til MAVA blev lånets løbetid også forlænget indtil 2017.
Ifølge de ungarske myndigheder blev aktiver til en værdi af 76 mio. EUR overført til MAVA sammen med lånet. Disse aktiver omfattede Malév-varemærket, en olieledning og et B767-fly. Hvis Malév skulle give overskud, ville selskabet også skulle betale 25 % af sit overskud efter skat til MAVA. AirBridge stillede også en bankgaranti til rådighed for MAVA fra VEB til at dække tilbagebetalingen af lånet op til 32 mio. EUR.
(c)
Malév ville også betale 200 000 EUR pr. år til MAVA som en licensafgift for at bruge navnet "Malév" og logoet. AirBridge var forpligtet til fortsat at bruge varemærket og sikre selskabets drift som et luftfartsselskab indtil den 31. december 2017, lånets nye udløbsdato.
(d)
Malév ville tilbagelease B767-flyet - lige overført til MAVA (se punkt b) ovenfor) - fra MAVA fra 1. januar 2008 til 31. december 2017 (10).
(21)
En ny ledelse blev udpeget, og der blev indført en række omkostningsbesparende og indtægtsskabende foranstaltninger. Disse omfattede indstilling af langdistanceflyvninger og personalenedskæringer. Da disse foranstaltninger imidlertid faldt sammen med en voldsom stigning i brændstofpriserne, havde de ifølge Ungarn ingen samlet indvirkning på selskabets rentabilitet.
(22)
Malévs økonomiske situation blev fortsat forværret, og efter 4 måneder manglede selskabet den nødvendige likviditet til at betale royalties for brugen af Malév-varemærket.
(23)
Ifølge Ungarn blev betalingerne for det B767-fly, der var leaset af MAVA, ikke "standset", så snart Malév havde besluttet at indstille langdistanceruterne, da Malév "anerkender" denne gæld, og der blot er tale om en forsinkelse med hensyn til betaling, hvoraf der betales renter.
(24)
I andet halvår af 2008 begyndte den globale finanskrise at indvirke på Malév såvel som på selskabets russiske partnere. Flere af Boris Abramovichs luftfartsselskaber gik konkurs. AirBridge var ikke længere i stand til at finansiere Malév og misligholdt tilbagebetalingen af lånet til VEB. Da aktieposten på 49 % i AirBridge var stillet som sikkerhed over for VEB, overtog VEB disse aktier. VEB tilkendegav, at man var villig til fortsat at finansiere Malév, men som bank og ikke som ejer.
II.3.2. Salg af Malév Ground Handling
(25)
Som allerede nævnt var Malévs økonomiske situation blevet yderligere forværret i begyndelsen af 2009. Selskabets aktionærer henvendte sig derfor til det statslige holdingselskab (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., i det følgende benævnt "MNV") med forslag om at sælge Malév Ground Handling, Malévs 100 %-ejede datterselskab (i det følgende benævnt "Malév GH"), til MNV.
(26)
Ifølge Ungarn var Malév GH på daværende tidspunkt og er fortsat en økonomisk velfunderet virksomhed.
(27)
En foreløbig købsaftale blev undertegnet i januar 2009 (og ændret i februar), hvorved der kunne foretages forudbetalinger på 4,3 mia. HUF (16 mio. EUR). MNV foretog forudbetalinger til Malév i januar og februar 2009. Disse forudbetalinger skulle tilbagebetales inden for 2 arbejdsdage, hvis MNV efter due diligence-undersøgelsen besluttede ikke at undertegne den endelige salgs- og købsaftale. Denne potentielle tilbagebetalingsforpligtelse var sikret ved sikkerhedsstillelsesaftaler. I juli 2009 besluttede MNV i sidste ende at opgive transaktionen, og købsprisen skulle tilbagebetales.
(28)
Forudbetalingen er aldrig blevet tilbagebetalt til MNV. Renter på forudbetalinger er aldrig blevet betalt til MNV (11).
II.3.3. Skatteudsættelse
(29)
Mellem januar 2007 og marts 2010 gav den ungarske skatte- og finansforvaltning (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, i det følgende benævnt "APEH") Malév lov til at udsætte eller omlægge betalingerne af forskellige typer skatter og socialsikringsforpligtelser. APEH inddrev ikke den forfaldne gæld fra juli 2008 og gik endog med til efterfølgende at omlægge yderligere beløb. I marts 2010 androg Malévs skatte- og socialsikringsgæld (hovedstol og morarenter) i alt 13,7 mia. HUF (51 mio. EUR). Med hensyn til hele Malév-koncernen er dette beløb 16,8 mia. HUF (62 mio. EUR). Den 11. marts 2010 blev det resterende beløb på Malévs løbende konto hos APEH betalt ved hjælp af nogle af de likvide midler fra den kapitalforhøjelse i februar 2010, der er nævnt nedenfor.
II.4. Renationaliseringen i 2010 og Malév under offentlig kontrol
II.4.1. Årsagerne til renationaliseringen af Malév
(30)
I 2010 var det ikke muligt at finde private investorer, der kunne overtage Malév fra AirBridge/VEB som hovedaktionær. Navnlig havde VEB ikke til hensigt at finansiere luftfartsselskabet som strategisk investor. Luftfartsselskabets økonomiske resultater var fortsat svage, som det fremgår af tabel 1 nedenfor.
Tabel 1
Malévs præstationsindikatorer 2003-2010 (mia. HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
overskud/(underskud)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
overskud/(underskud)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Nettoresultat
overskud/(underskud)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Kilde:
Oplysninger fra de ungarske myndigheder og Malévs regnskaber for 2010
(31)
I stedet for likvidation besluttede de ungarske myndigheder at forhandle med VEB og AirBridge for at forsøge at forbedre Malévs forretningsmæssige stilling på mellemlang og lang sigt.
II.4.2. Kapitalforhøjelsen i februar 2010: debt-equity-swap og ny kapital
(32)
Den 26. februar 2010 blev VEB, AirBridge, MNV, Malév og den ungarske regering enige om en kapitalforhøjelse på 25,4 mia. HUF (94 mio. EUR) ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF (77 mio. EUR) og ved en debt-equity-swap af forudbetalingen for Malév GH (se afsnit II.3.2 ovenfor) plus renter heraf, i alt 4,7 mia. HUF (17 mio. EUR). AirBridge konverterede også 1,5 mia. HUF (5,4 mio. EUR) til egenkapital. Som følge heraf forsvandt kravene mod Malév, og de tidligere kreditorer blev ejere af selskabet.
(33)
Inden forhøjelsen blev den eksisterende registrerede kapital i Malév reduceret til næsten nul for at absorbere en del af de akkumulerede tab og afspejle den omstændighed, at de eksisterende aktier i Malév var blevet værdiløse. Malévs registrerede kapital blev derpå forhøjet ved at udstede nye aktier med et nominelt beløb på 0,01 HUF hver. Udviklingen i Malévs kapitalsituation fremgår af figur 1 nedenfor.
(34)
De 20,7 mia. HUF (77 mio. EUR), som blev tilført kontant af MNV, gjorde det muligt for Malév at tilbagebetale alle udestående skatteforpligtelser (se betragtning (29) ovenfor) og midlertidigt at stabilisere driften.
(35)
Efter kapitalforhøjelsen besad staten 94,6 % af aktierne i Malév, og AirBridge/VEB's andel blev reduceret.
Figur 1
Udvikling i Malévs kapitalsituation
II.4.3. Maj - august 2010: aktionærlån og konvertering til egenkapital
(36)
Mellem maj og august 2010 ydede den ungarske stat via MNV Malév en række "aktionærlån" på i alt 9,2 mia. HUF (34 mio. EUR).
(37)
Det første af disse lån i maj 2010 var på 2,16 mia. HUF (7,9 mio. EUR). Det blev beskrevet som et treårigt aktionærlån til en rente på 9,97 %. Tilbagebetalingen skulle finde sted på én gang ved løbetidens udløb, og sikkerheden var et pant i aktierne i Malév GH.
(38)
Det andet af disse lån i juni 2010 på 1,34 mia. HUF (4,9 mio. EUR) var ligeledes et treårigt aktionærlån til en rente på 9,97 %, tilbagebetalingen skulle ligeledes finde sted på én gang ved løbetidens udløb, og sikkerheden var et pant i aktierne i Malév GH.
(39)
I august 2010 blev der ydet et tredje aktionærlån på 5,7 mia. HUF (20,8 mio. EUR). Dette var ligeledes et treårigt aktionærlån til en rente på 9,97 %, som skulle tilbagebetales på én gang ved løbetidens udløb. I dette tilfælde var sikkerheden et pant i et fly (HA-LNA - et CRJ-jetfly).
(40)
Den 24. september blev disse tre lån, der udgjorde i alt 9,2 mia. HUF (33,6 mio. EUR), sammen med renterne af dem (i alt 9,4 mia. HUF eller 34,3 mio. EUR), konverteret fra gæld til egenkapital i Malév, og de underliggende garantier blev frigivet.
II.4.4. September 2010: en yderligere kapitalforhøjelse og et yderligere aktionærlån
(41)
Den 24. september 2010 foretog MNV også en kontant forhøjelse af Malévs kapital ved indskud af yderligere 5,3 mia. HUF (19,3 mio. EUR) i selskabet. MNV's (dvs. statens) ejerandel i Malév steg derved til 96,5 %.
(42)
Samme dato ydede staten Malév et yderligere aktionærlån på 5,7 mia. HUF (20,8 mio. EUR) med en løbetid på 3 år til en rente på 9,97 %. Den første rentebetaling skal finde sted 6 måneder fra udbetalingsdatoen, mens tilbagebetalingen af hovedstolen er i form af et fast beløb ved løbetidens udløb. Garantierne for dette lån er et registreret pant i HA-LNA CRJ-flyet med aktivværdi på ca. 1,8 mia. HUF og et pant i salgsindtægter fra internationale og ungarske IATA-agenter.
III. OVERSIGT OVER DE UNDERSØGTE FORANSTALTNINGER
(43)
I beslutningen om indledning af proceduren satte Kommissionen således spørgsmålstegn ved, om nedenstående foranstaltninger udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
-
Foranstaltning 1: Det statsejede selskab MAVA's overtagelse den 31. december 2007 af et lån på 76 mio. EUR ydet til Malév i 2003 af MFB, en 100 %-statsejet udviklingsbank, samt nogle af Malévs aktiver. Lånets løbetid vil blive forlænget indtil 2017.
-
Foranstaltning 2: Tilrådighedsstillelse af en "kontantfacilitet" på 4,3 mia. HUF i et år i forbindelse med MNV's planlagte (senere mislykkede) køb af datterselskabet Malév GH, der ifølge de ungarske myndigheder var en økonomisk sund virksomhed. Selv om salget ikke blev gennemført, er denne forudbetaling af salgsprisen ikke blevet tilbagebetalt.
-
Foranstaltning 3: Udsættelse af forskellige skatte- og socialsikringsbetalinger, der var forfaldet mellem januar 2007 og marts 2010. I marts 2010 udgjorde Malévs skatte- og socialsikringsgæld 13,7 mia. HUF.
-
Foranstaltning 4: En kapitalforhøjelse på 25,4 mia. HUF foretaget af MNV i februar 2010 ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF (77 mio. EUR) og ved en debt-equity-swap af forudbetalingen for GH (se foranstaltning 2) plus renter, i alt 4,7 mia. HUF. (AirBridge konverterede også 1,5 mia. HUF til egenkapital.)
-
Foranstaltning 5: Tre aktionærlån på i alt 9,2 mia. HUF, som MNV havde ydet Malév fra maj til august 2010. Alle tre HUF-lån havde en rente på 9,97 %, med tilbagebetaling af hovedstolen som et fast beløb ved løbetidens udløb (alle trancher tre år). De to første trancher på i alt 3,5 mia. HUF (13 mio. EUR) var sikret ved datterselskabet Malév GH og den tredje tranche på 5,7 mia. HUF (21 mio. EUR) ved et fly (HA-LNA, et CRJ-jetfly).
-
Foranstaltning 6: Konvertering af disse aktionærlån (sammen med renterne af dem) til egenkapital på 9,4 mia. HUF i september 2010.
-
Foranstaltning 7: En yderligere kontant kapitalforhøjelse på 5,3 mia. HUF i september 2010. Statens ejerandel steg til 96,5 %.
-
Foranstaltning 8: Et yderligere aktionærlån på 5,7 mia. HUF ydet i september 2010, med en rente på 9,97 %, med tilbagebetaling af hovedstolen som et fast beløb ved løbetidens udløb. Lånet var sikret ved det ovennævnte HA-LNA CRJ-fly og et pant i salgsindtægter fra internationale og ungarske IATA-agenter.
(44)
I beslutningen om indledning af proceduren satte Kommissionen også spørgsmålstegn ved, om disse foranstaltninger, for så vidt som de udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, er forenelige med det indre marked i lyset af undtagelserne i TEUF og navnlig med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (12) (i det følgende benævnt "rammebestemmelserne for redning og omstrukturering").
IV. BEMÆRKNINGER FRA UNGARN
(45)
I sit svar på beslutningen om indledning af proceduren gentog Ungarn de forhold, der er beskrevet ovenfor, og redegjorde yderligere for grundene til luftfartsselskabernes vanskeligheder. Ungarn bekræftede også, at Malév kunne betragtes som en "permanent" kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering i hvert fald siden andet halvår af 2006.
(46)
Inden indledningen af den formelle undersøgelse gjorde de ungarske myndigheder kort fortalt gældende, at alle foranstaltninger er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og det markedsøkonomiske kreditorprincip.
(47)
Hvad angår foranstaltningerne i forbindelse med salget af Malév til AirBridge, anførte de ungarske myndigheder, at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med markedet på grund af sikkerhedsstillelsen med henblik på at sikre MAVA's overtagelse af lånet. Med hensyn til det mislykkede salg af Malév GH gjorde de gældende, at Malév ikke fik nogen fordel, da der var stillet korrekt sikkerhed for den forsinkede tilbagebetaling af salgsprisen, og at der var beregnet renter af salgsprisen. Med hensyn til skatteudsættelsen gør de gældende, at der var stillet sikkerhed for disse beløb, at alle gældende renteopkrævninger og bøder var blevet anvendt, og at sådanne udsættelser endvidere er generelle foranstaltninger. Vedrørende renationaliseringen af Malév anfører de ungarske myndigheder, at de kunne have gennemtvunget deres krav over for Malév, hvilket havde medført selskabets konkurs og likvidation. De er af den opfattelse, at hvis de havde gjort dette, ville de kun have inddrevet en lille del af deres krav (bortset fra en del, der var dækket af VEB-garantien, som er nævnt i betragtning (20) ovenfor). Desuden var der opstået betydelige negative konsekvenser for den nationale økonomi (13).
(48)
Med hensyn til aktionærlånene og deres efterfølgende konvertering til egenkapital i Malév er staten af den opfattelse, at disse ikke udgjorde en fordel for Malév, da lånene til enhver tid var fuldt ud sikrede ved aktiver, at der blev anvendt markedsrenter, og at der ved konverteringen til egenkapital blev taget fuldt hensyn til alle forfaldne renter.
(49)
De ungarske myndigheder indgav ingen nye elementer efter beslutningen om indledning af proceduren. Ungarns reaktion på beslutningen om indledning af proceduren indeholder således hverken nye elementer til støtte for, at foranstaltningerne ikke udgør støtte, eller oplysninger, der viser, at de gennemførte foranstaltninger er forenelige med det indre marked, navnlig med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.
V. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(50)
To konkurrenter fremsatte bemærkninger (se betragtning (10) ovenfor), og begge støttede Kommissionens undersøgelse:
(51)
Den konkurrent, som anmodede om hemmeligholdelse af identiteten, gjorde gældende, at nogle private investorer var interesseret i at erhverve en kontrollerende ejerandel i Malév, hvilket viser, at der forelå realistiske muligheder for Ungarn som et alternativ til renationaliseringen af Malév i 2010.
(52)
Wizz Air vurderede den samlede markedsværdi af de aktiver, der var blevet overført til MAVA sammen med MFB-lånet (foranstaltning 1), herunder Malév-varemærket, en olieledning og et B767-fly, til ikke over 27 mio. EUR, hvilket er betydeligt lavere end lånebeløbet. Wizz Air konkluderede derfor, at denne transaktion ikke var gennemført i henhold til armslængdeprincipper og udgjorde en væsentlig fordel for Malév.
(53)
Med hensyn til skatteudsættelsen (foranstaltning 3) gjorde Wizz Air gældende, at en privat virksomhed i en lignende økonomisk situation som Malévs i henhold til ungarsk lovgivning hverken automatisk eller undtagelsesvis kunne indrømmes en lignende skatteudsættelse som den foreliggende.
VI. UNGARNS KOMMENTARER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(54)
Efter en forlængelse af svarfristen reagerede Ungarn på disse bemærkninger den 5. september 2011. Ungarn fastholder sit standpunkt, at de tidligere foranstaltninger er berettiget i henhold til det markedsøkonomiske investorprincip (se betragtning (59) nedenfor) og derfor ikke udgør statsstøtte. Ifølge Ungarn indvirker eksistensen af almene målsætninger ikke på den omstændighed, at foranstaltningerne ikke udgør støtte.
(55)
Ungarn anførte, at der ikke var nogen realistiske alternativer, og at kun renationaliseringen gjorde det muligt for de ungarske myndigheder at genvinde fuld driftskontrol med Malév, hvorved det nationale luftfartsselskab fik mulighed for faktisk at gennemføre den omstruktureringsprocedure, som det havde arbejdet på siden 2007, for at sikre selskabets kommercielle succes. Med hensyn til foranstaltning 1 var Ungarn af den opfattelse, at værdien af de pågældende aktiver svarede til værdien af lånet. Med hensyn til foranstaltning 3 anførte Ungarn, at de ungarske skattemyndigheder behandlede Malév som enhver anden skatteyder i en lignende situation.
VII. STØTTE SOM OMHANDLET I ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF
VII.1. Generelt
(56)
For at afgøre, om de undersøgte foranstaltninger udgør statsstøtte, skal Kommissionen vurdere, om de opfylder de kumulative betingelser i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Det hedder i denne bestemmelse, at "[b]ortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne".
(57)
I lyset af denne bestemmelse vil Kommissionen vurdere, om de anfægtede foranstaltninger til fordel for Malév udgør statsstøtte.
(58)
Med hensyn til de kumulative statsstøttekriterier hersker der i den foreliggende sag ikke tvivl om kriterierne vedrørende påvirkning af samhandelen og konkurrencefordrejning, og de blev heller ikke engang taget op af de ungarske myndigheder. Malév konkurrerer med andre EU-luftfartsselskaber, navnlig efter ikrafttrædelsen af den tredje fase af liberaliseringen af lufttransporten ("tredje pakke") den 1. januar 1993 (14). De pågældende foranstaltninger gjorde det muligt for Malév at fortsætte driften, således at selskabet ikke som andre konkurrenter behøvede at bære de konsekvenser, der normalt følger af dets dårlige økonomiske resultater.
(59)
Med hensyn til statsmidler og tilregnelsen af foranstaltningerne er dette heller ikke blevet bestridt af Ungarn. APEH er den ungarske skattemyndighed og må som sådan klart tilregnes staten. MNV er det statslige holdingselskab. Dets opgaver fremgår af de vigtigste rammebestemmelser i loven om statslige aktiver (State Assets Act). MNV gennemfører regeringens og den kompetente ministers beslutninger. Med hensyn til MAVA er det også 100 %-statsejet (via MNV) og udgør - som de ungarske myndigheder forklarer - en "ungarsk statslig myndighed".
(60)
Med hensyn til selektivitet blev dette ikke bestridt af Ungarn med undtagelse af foranstaltning 3 (skatteudsættelsen). Foranstaltningerne skulle begunstige en enkelt virksomhed, Malév.
(61)
Det vil blive vurderet i det følgende, om de undersøgte foranstaltninger gav Malév en økonomisk fordel.
(62)
I den forbindelse bemærker Kommissionen, at det følger af veletablerede EU-retlige principper, at hvis der stilles supplerende kapital til rådighed for en "virksomhed" på vilkår, der er bedre end de normale markedsvilkår, kunne dette være omfattet af artikel 107, stk. 1, i TEUF, da det ville resultere i en "begunstigelse" af den pågældende virksomhed som omhandlet i denne artikel. For at afgøre, om der ydes en sådan fordel, anvender Kommissionen det "markedsøkonomiske investorprincip". Ifølge dette princip ville der ikke foreligge statsstøtte, når "en privat investor, som handler under normale markedsøkonomiske betingelser […], og som er af en størrelse, der kan sammenlignes med den offentlige sektors forvaltningsorganer, under tilsvarende omstændigheder kunne være foranlediget til at foretage den omhandlede kapitaltilførsel". Kommissionen skal derfor vurdere, "om en privat investor ville have gennemført transaktionen på de samme vilkår" (15). En hypotetisk privat investor handler som en fornuftig investor (16), der ønsker at maksimere sin fortjeneste uden dog at løbe en for stor risiko i forhold til afkastet (17).
(63)
Ifølge EU-Domstolens retspraksis skal der vel foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål med hensyn til økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (18).
(64)
Endvidere "[…] skal en offentlig og en privat investors adfærd sammenlignes under hensyn til den holdning, en privat investor ville have indtaget i forbindelse med den pågældende transaktion på grundlag af de foreliggende oplysninger og udsigterne på dette tidspunkt" (19).
(65)
Kommissionens gennemgang og vurdering skal omfatte "alle de væsentlige elementer i den omtvistede transaktion og […] dens sammenhæng". Dette omfatter den begunstigede virksomheds økonomiske situation og det pågældende marked. På grundlag af ovenstående betragtninger er det primære spørgsmål, som Kommissionen ønsker at undersøge, om virksomheden opnåede "en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået under normale markedsvilkår" (20).
(66)
Kommissionen bemærker også, at ifølge fast retspraksis finder det markedsøkonomiske investorprincip også anvendelse på lån. I forbindelse med ydelse af et lån indebærer dette princip, at det må undersøges, om en privat investor ville have ydet lånet til vedkommende på de betingelser, hvorpå lånet faktisk er blevet ydet (21).
VII.2. Vurdering af alle foranstaltningerne
(67)
Som allerede anført i beslutningen om indledning af proceduren er BP Chemicals-dommen (22) relevant for vurderingen af den foreliggende sag. Kommissionen finder således, at foranstaltningerne ikke er selvstændige og er forbundet via deres kronologi, Malévs økonomiske situation og deres endemål, da de alle sigter mod at holde luftfartsselskabet på fode og løse dets likviditetsbehov og underkapitalisering som følge af dets tab. Ungarn har således også anført i sine bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren, at de forskellige trin i "processen" er "uadskillelige", og at alle foranstaltninger skulle forfølge ét mål, nemlig at sikre luftfartsselskabets drift ved at finde en strategisk investor.
(68)
Det fremgår af Ungarns bemærkninger, at Ungarns foranstaltninger til fordel for Malév er motiveret af almene hensyn og ikke baseret på hensynet til selskabets fremtidige rentabilitet. Ungarn understregede ved flere lejligheder den mislykkede privatisering og Malévs betydning for den nationale økonomi. Det erkendtes, at staten i forbindelse med foranstaltningerne tog hensyn til "den rolle, luftfartsselskabet spiller for den nationale infrastruktur, arbejdsmarkedet og leverandørernes interesse". De ungarske myndigheder pegede endvidere på, at ingen privat investor ville være villige til at overtage luftfartsselskabet i dets nuværende form. Kommissionen må derfor antage, at ingen privat investor under lignende omstændigheder ville have handlet som den ungarske regering, da den traf foranstaltningerne. I den forbindelse minder Kommissionen også om, at Domstolen fastslog i Boch-dommen, at det "navnlig [skal] vurderes, om en privat virksomhed ud fra udsigterne til rentabel drift under lignende omstændigheder ville have foretaget en sådan kapitalforhøjelse, idet der herved skal ses bort fra ethvert socialt, politisk eller regionalt hensyn til den pågældende sektor (23)".
(69)
I lyset af Malévs dårlige økonomiske resultater over en lang periode (se tabel 1 og betragtning (103)-(104) nedenfor) og de ungarske myndigheders påstand om, at luftfartsselskabet har været permanent kriseramt i hvert fald siden 2006, kunne en acceptabel forrentning for en privat investor kun forventes, hvis selskabet havde gennemgået en drastisk omstrukturering. Hverken Ungarn eller Malév har imidlertid på noget tidspunkt påvist, at en sådan omstruktureringsplan lå til grund for nogen af de undersøgte foranstaltninger.
(70)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at foranstaltning 1-8 samlet set ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Denne vurdering bekræftes yderligere af en undersøgelse af de enkelte foranstaltninger hver for sig.
VII.3. Vurdering af foranstaltning 1-8 hver for sig
VII.3.1. Foranstaltning 1
(71)
Ifølge Ungarn er MAVA's aktiviteter begrænset til en "engangsfunktion", dvs. at besidde visse aktiver, der tidligere var ejet af Malév, og fungere som "kanal for visse betalinger mellem Malév og MFB". MAVA er kun oprettet til dette formål.
(72)
Med hensyn til gæld på 76 mio. EUR, der var overført til MAVA, stammer denne fra en låneaftale mellem Malév og MFB fra 2003. Lånet skulle tilbagebetales på én gang ved løbetidens udløb og var dækket af en statsgaranti. Dette lån fra 2003 var omfattet af listen over eksisterende støtteforanstaltninger i tiltrædelsestraktaten (24). I aftalen fra 2007 blev lånets løbetid imidlertid forlænget indtil 2017. Fra 2007 kan foranstaltningen derfor ikke længere betragtes som en eksisterende støtteforanstaltning. Forlængelsen af en støtteforanstaltning udgør således en ny støtteordning som fastsat i artikel 4, stk. 2, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (25).
(73)
Undersøgelsen har vist, at denne transaktion (dvs. forlængelse af gældens løbetid, oprettelse af MAVA, overførsel af gælden til MAVA, overførsel af aktiverne til MAVA og aftalerne om tilbageleasing) udelukkende havde til formå at omstrukturere Malévs gæld. Ungarn erkendte selv, at det aldrig var formålet, at MAVA skulle skabe overskud. Som følge af denne transaktion blev gælden (sammen med aktiverne) fjernet fra Malévs balance.
(74)
Ungarns argument om, at de finansielle forpligtelser, som Malév og AirBridge havde påtaget sig, var tilstrækkelige til at dække MAVA's omkostninger, er ikke acceptabelt til at godtgøre, at transaktionen er i overensstemmelse med markedet, da ingen privat markedsaktør havde haft incitament til at handle på samme måde. Med hensyn til sikkerhedsstillelserne skulle disse gøre det muligt for MAVA at tilbagebetale gælden ved udløbet af lånets løbetid, dvs. i 2017 (26). Ingen privat investor ville have påtaget sig en sådan risiko, dvs. overtage aktiver af en usikker fremtidig værdi til gengæld for en vis betalingsforpligtelse.
(75)
Mens de ungarske myndigheder har fremlagt ret forståelige vurderinger (27) med hensyn til B767-flyet (28) og olieledningen (29), synes vurderingen (discounted cash-flow-metode) i forbindelse med Malév-varemærket (56 mio. EUR) at køre i ring og i høj grad afhænge af luftfartsselskabets resultater, således at resultatet heraf ikke kan opfattes som den objektive værdi af Malév-varemærket, navnlig ikke på baggrund af luftfartsselskabets situation og resultater. I betragtning af, at staten var klar over sandsynligheden for, at Malév ikke ville være i stand til at opfylde sine royaltyforpligtelser, burde discounted cash-flow-metoden være resulteret i en værdi så lav som nul. I forbindelse med denne specifikke kontraktstruktur kan varemærkeværdien derfor ikke accepteres som tilstrækkelig sikkerhedsstillelse.
(76)
Aftaleparterne må have været klar over, at Malév, der allerede i 2007 var en kriseramt virksomhed, ikke realistisk var i stand til at opfylde sin royaltyforpligtelse tilstrækkeligt. I kølvandet på denne transaktion kunne MAVA's "omkostninger" (dvs. rentebetalingen til MFB) faktisk ikke dækkes af Malévs royalties for varemærket. MAVA har aldrig taget skridt til at inddrive de udestående betalinger.
(77)
Med hensyn til VEB-garantien på 32 mio. EUR skulle denne ikke kun dække hovedstolen, men også de regelmæssige rentebetalinger, som MAVA skal foretage til MFB.
(78)
På denne baggrund og i betragtning af, at der ikke blev overført nogen passende ækvivalent til MAVA, skal den omstændighed, at gælden blev fjernet fra selskabets balance, betragtes som en fordel for Malév.
VII.3.2. Foranstaltning 2
(79)
Med hensyn til MNV's forudbetaling for salget af GH (der senere mislykkedes) havde GH ifølge ekspertvurderingen fra Ungarn en nettoværdi på 1,6 mia. HUF og en anslået markedsværdi på 3,5 mia. HUF i 2009. I januar 2009 betalte MNV faktisk Malév 1,6 mia. HUF som forudbetaling. Denne betaling var sikret ved et pant i HA-LNA, et CRJ-jetfly (anslået markedsværdi 1,8 mia. HUF). I februar 2009 blev den foreløbige købsaftale ændret, og MNV betalte yderligere 2,7 mia. HUF (i alt 4,3 mia. HUF), og der blev registreret et andenprioritetspant i samme fly.
(80)
I deres bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren erkender de ungarske myndigheder, at forudbetalingen faktisk blev foretaget for at sikre Malévs likviditet under forhandlingerne om renationaliseringen.
(81)
Ifølge den foreløbige købsaftale skulle dette beløb straks tilbagebetales (inden for 2 arbejdsdage) i tilfælde af, at transaktionen mislykkedes. MNV tog imidlertid ingen skridt til at inddrive denne gæld, efter at MNV trådte tilbage fra aftalen i juli 2009. Efterfølgende renter blev først opkrævet - men aldrig betalt - da gælden blev konverteret til egenkapital i 2010. Malév havde derfor denne kontantfacilitet gratis til rådighed.
(82)
Kommissionen er af den opfattelse, at foranstaltningen gav Malév en fordel, da tilbagebetalingen af forudbetalingen ikke blev gennemtvunget, efter at den forfaldt i juli 2009. Desuden blev der allerede forinden ydet en fordel, nemlig på det tidspunkt, hvor den foreløbig købsaftale blev ændret i februar 2009 og forudbetalingen hævet (over den vurderede markedspris for selskabet) uden tilstrækkelig sikkerhedsstillelse.
VII.3.3. Foranstaltning 3
(83)
Med hensyn til skattemyndighedens gentagne indrømmelse af udsættelser af skatte- og socialsikringsforpligtelser bemærker Kommissionen, at det fremgår af Ungarns bemærkninger, at Malév i løbet af 2006-2007 ved 12 forskellige lejligheder (vedrørende forskellige betalinger) anmodede om en betalingsudsættelse. Skattemyndigheden indrømmede udsættelser hver gang. Ifølge den relevante ungarske lovgivning er indrømmelsen af sådanne udsættelser baseret på skøn og kunne derfor have været afslået. Foranstaltningen må derfor betragtes som selektiv (30).
(84)
Indtil juli 2008 blev den lovbestemte rente opkrævet og betalt af Malév ifølge udsættelsesplanerne. I sine beslutninger henviste skattemyndigheden til Malévs vanskelige situation og den omstrukturering, der var planlagt på daværende tidspunkt, som baggrunden herfor.
(85)
Fra juli 2008 ophørte Malév imidlertid med at betale sine skatter og socialsikringsbidrag samt renterne (med undtagelse af en delvis betaling i december 2008), og skattemyndigheden tog ingen skridt til at inddrive denne gæld. Endvidere blev yderligere betalinger omlagt, også efter at Malév ikke opfyldte gældsomlægningsaftalerne. Fra april 2009 blev skatte- og socialsikringsgæld, der var forfalden fra det tidspunkt (dvs. ikke de tidligere allerede forfaldne betalinger), ikke engang omlagt længere, uden at APEH traf konkrete foranstaltninger til at inddrive noget af gælden.
(86)
Kommissionen er af den opfattelse, at ingen privat kreditor ville have handlet som den ungarske stat. Der blev således ikke på noget tidspunkt taget konkrete skridt til at inddrive gælden fra juli 2008. Endvidere var selskabets økonomiske situation, trods visse omstruktureringsbestræbelser, fortsat meget svag (se tabel 1 ovenfor), og der var kun meget få eller slet ingen udsigter til, at selskabet vil genoprette rentabiliteten. Under tilsvarende omstændigheder ville en privat kreditor have forsøgt at håndhæve aftalen. Desuden ville ingen privat kreditor være gået med til en yderligere omlægning, efter at Malév ikke overholdte gældsomlægningsaftalerne.
(87)
Senest fra juli 2008 gav skattemyndighedens manglende inddrivelse af skatte- og socialsikringsgæld og de yderligere omlægninger derfor Malév en fordel.
VII.3.4. Foranstaltning 4
(88)
Med hensyn til kapitalforhøjelsen i februar 2010, hvorved staten renationaliserede luftfartsselskabet, hvori den ikke havde haft en ejerandel siden dets privatisering, er det mest iøjnefaldende, at selv om 99,95 % af Malév blev solgt til en pris svarende til ca. 740 000 EUR i 2007, betalte staten i 2010 reelt en pris svarende til 94 mio. EUR for at genvinde en ejerandel på 94,6 % (ved hjælp af kapitalforhøjelsen ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF og ved en debt-equity-swap af forudbetalingen for GH på 4,7 mia. HUF), dvs. 127 gange den oprindelige salgspris. Denne adfærd fra statens side er ikke i overensstemmelse med markedet, navnlig ikke i betragtning af, at luftfartsselskabet i mellemtiden akkumulerede tab, fortsat havde en negativ egenkapital, og der ikke forelå en troværdig omstruktureringsplan. De ungarske myndigheder erkendte således selv, at selskabet har været "permanent kriseramt", og at ingen privat investor var villig til at købe Malév i begyndelsen af 2010.
(89)
Selv om kapitalforhøjelsen androg 25,4 mia. HUF (dvs. dette var det beløb, som den ungarske stat betalte for at genvinde en ejerandel på 94,6 % i luftfartsselskabet), havde Malév på tidspunktet for swappen en negativ egenkapital på 41 mia. HUF (152 mio. EUR), akkumulerede tab på 51 mia. HUF (189 mio. EUR) og en samlet gæld på 75 mia. HUF (278 mio. EUR) (31). Det fremgår af regnskabet for 2010, at i begyndelsen af 2010 var "luftfartsselskabets finansieringsproblemer alvorlige, gælden var nået op på et dramatisk niveau, finansieringskilder var praktisk talt ikke til stede. […] På grund af manglen på en strategisk ejer var der ingen kommerciel finansiering til rådighed". Luftfartsselskabet har faktisk været tabsgivende i hvert fald siden 2003 uden nogen realistiske udsigter til at genoprette rentabiliteten, det var ikke engang lykkedes den private ejer at bringe selskabet på fode igen. På denne baggrund var det klart, at kapitalforhøjelsen ikke ville være tilstrækkelig til at genoprette selskabets rentabilitet, og at Malév efter renationaliseringen ville have behov for yderligere kapital og likviditet for blot at holde selskabet i gang.
(90)
Med hensyn til Ungarns argument om, at staten ville stå bedre ved at nationalisere selskabet end gennemtvinge sine krav over for Malév, bemærker Kommissionen følgende. Som de ungarske myndigheder erkender, ville de i tilfælde af konkurs have inddrevet en meget lille del af deres krav, bortset fra den del, der var dækket af VEB-garantien. (Malévs aktivværdi var faktisk negativ på transaktionstidspunktet.) I modsætning hertil besluttede den ungarske stat at holde luftfartsselskabet i live ved at konvertere dets gæld og indskyde ny kapital på 20,7 mia. HUF (ca. 77 mio. EUR). Ingen privat investor ville have påtaget sig denne yderligere finansielle byrde i en lignende situation, navnlig uden realistiske chancer for at genoprette selskabets rentabilitet.
(91)
Kommissionen bemærker også, at på samme tid som den ungarske stat forhøjede Malévs kapital, konverterede AirBridge (indirekte VEB) også selskabets gæld på 1,4 mia. HUF til egenkapital. Dette beløb udgør imidlertid kun 5 % af den nye kapital, og derudover indskød staten, oven i den konverterede gæld, også en betydelig mængde ny kapital. Indskuddet af ny kapital udgjorde således 77 % af kapitalforhøjelsen. I betragtning af Malévs dårlige økonomiske situation var udsigten til, at dette beløb ville blive betalt til AirBridge, desuden meget begrænset, hvis ikke-eksisterende. Den private aktørs adfærd i dette tilfælde adskiller sig derfor væsentligt fra den ungarske stats adfærd, og det kan ikke lægges til grund, at staten optrådte som en privat investor.
Tabel 2
Kapitalforhøjelsen i 2010
Deltager i kapitalforhøjelsen
Bidrag i mia. HUF
Form for bidrag
Andel af bidrag
MNV
20,7
Ny kapital
77 %
MNV
4,7
Debt-equity-swap
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Debt-equity-swap
5 %
I ALT
26,8
100 %
(92)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at renationaliseringen af Malév i februar 2010 ved hjælp af kapitalforhøjelsen under disse omstændigheder gav selskabet en fordel.
VII.3.5. Foranstaltnings 5-8
(93)
Vedrørende foranstaltningerne efter renationaliseringen er det åbenlyst, at aktionærlånene og kapitaltilførslerne skulle finansiere Malévs daglige drift og forhindre selskabets truende insolvens. Staten traf således disse foranstaltninger med samme formål, nemlig at opretholde Malévs drift. Endvidere er de også nært forbundet via deres kronologi, da de blev iværksat inden for meget korte tidsintervaller (dvs. fra maj til september 2010). Kommissionen er derfor af den opfattelse, at disse aktionærlån i henhold til BP Chemicals-dommen ikke kan vurderes på grundlag af det markedsøkonomiske investorprincip og navnlig ved anvendelse af meddelelsen om referencesatsen (32), da de alle er direkte forbundet med foranstaltning 4, og deres karakter af statsstøtte derfor ikke kan vurderes isoleret.
(94)
Det fremgår af Ungarns bemærkninger, at ingen privat aktør var villig til finansiere Malév, selskabets eneste finansieringskilder var leverandørkreditter og den likviditet, staten stillede til rådighed. På tidspunktet for lånenes ydelse kunne staten ikke seriøst regne med, at Malév ville opfylde sin rentebetalingsforpligtelse, og at selskabet ville tilbagebetale lånet. Det er desuden også tvivlsomt, at en privat kreditor ville løbe den risiko at yde et lån, som skal tilbagebetales med et engangsbeløb ved løbetidens udløb til et selskab i en lignende situation som Malév (dvs. permanent kriseramt). I betragtning af selskabets kredithistorie i forhold til staten (f.eks. manglende tilbagebetaling af forudbetalingen for GH, gentagne skatteudsættelser og manglende betalinger) kunne staten og enhver anden investor endelig ikke realistisk forvente, at Malév ville opfylde sine forpligtelser.
(95)
På den anden side ville den fastsatte rente og de aftale sikkerhedsstillelser endog i henhold til meddelelsen om referencesatsen ikke være tilstrækkelige til at udelukke, at der foreligger statsstøtte. Den fastsatte rentesats var 9,97 %, mens HUF-referencesatsen på tidspunktet for lånenes ydelse udgjorde 5,97 %. En margin på kun 400 basispoint over HUF-basissatsen er utilstrækkelig i betragtning af Malévs tidligere resultater og økonomiske situation (en virksomhed til stadighed på konkursens rand). Med hensyn til sikkerhedsstillelsen for lånene er markedsværdien af GH (3,5 mia. HUF) tvivlsom i tilfælde af Malévs konkurs, da Malév var den dominerende partner i forbindelse med groundhandlingaktiviteterne: I 2009 blev 63 % af indtægterne genereret af Malév. I det mindste på kort sigt var selskabets økonomiske resultater derfor afhængige af Malévs eksistens, og dets markedsværdi ville således være faldet betydeligt i tilfælde af, at Malév gik konkurs.
(96)
I mangel af en troværdig omstruktureringsplan var det klart fra begyndelsen, at hverken lånene eller kapitalforhøjelsen ville gøre det muligt at genoprette rentabiliteten i selskabet, som fortsat befandt sig i en kritisk situation med en markedsværdi på nul. Disse foranstaltninger svarer således praktisk talt til et rent tilskud, da staten ikke havde nogen udsigter til at genvinde de "investerede" midler.
(97)
Kommissionen mener derfor, at foranstaltning 5-8 gav Malév en fordel.
VII.4. Konklusion om spørgsmålet, om der foreligger statsstøtte
(98)
Ifølge den ovenstående vurdering giver alle de pågældende foranstaltninger (foranstaltning 1-8) Malév en fordel. Denne fordel er ydet ved hjælp af statsmidler.
(99)
Desuden er Malév et luftfartsselskab og kan som sådant betragtes som en virksomhed. Selskabet konkurrerer med andre luftfartsselskabet, som ikke har samme fordel. Derfor fordrejer foranstaltningerne konkurrencen. Derudover er selskabet aktivt inden for en sektor (luftfart), hvor der absolut er samhandel mellem medlemsstaterne; kriteriet om påvirkning af samhandelen inden for Unionen er også opfyldt.
(100)
Endelig er foranstaltningerne specifikke og selektive, idet de kun begunstiger en enkelt virksomhed (dvs. Malév).
(101)
På baggrund af ovenstående argumenter konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1-8 opfylder kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Under disse omstændigheder må de betragtes som statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
VII.5. Støttens forenelighed med det indre marked
(102)
Artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF fastsætter undtagelser fra den generelle regel i artikel 107, stk. 1, om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked.
(103)
Kommissionen er af den opfattelse, at Malév har været permanent kriseramt i hvert fald siden 2006. Selskabet har navnlig været tabsgivende i hvert fald siden 2003 (se tabel 1 ovenfor), og allerede i 2006 var dets egenkapital negativ (figur 1 ovenfor). Desuden bekræftede de ungarske myndigheder luftfartsselskabets permanente vanskeligheder, og at det siden andet halvår af 2006 havde opfyldt betingelserne for konkursbehandling mv. og dermed punkt 10, litra c), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Det eneste grundlag for forenelighed ville derfor være rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.
(104)
Med hensyn til støtteberettigelse og betingelsen om engangsstøtte ("one time, last time") bemærker Kommissionen, at de undersøgte foranstaltninger ikke danner et "kontinuerligt omstruktureringsforløb". Luftfartsselskabet skiftede ejer to gange i den relevante periode (dvs. 2007-2010), da det blev privatiseret og renationaliseret. Det var løbende blevet "omstruktureret", men uden en samlet plan. Der blev således taget visse initiativer til omkostningsnedskæringer (afskedigelser og rutenedskæringer) efter privatiseringen, men enhedsomkostningerne faldt ikke tilstrækkeligt. Ifølge de ungarske myndigheder blev der i 2009 udarbejdet en ny "strategisk orientering", som igen blev revideret af konsulentvirksomheden Roland Berger i forbindelse med renationaliseringen. De pågældende foranstaltninger er derfor forskellige omstruktureringsforanstaltninger, hvilket principielt er i strid med princippet om engangsstøtte.
(105)
Kommissionen bemærker, at selv hvis Malév skulle være berettiget til støtte i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering (dvs. betingelsen om engangsstøtte blev opfyldt, hvilket bestrides), ville kravene til forenelig rednings- og omstruktureringsstøtte ikke være opfyldt af de nedenfor anførte grunde.
(106)
Med hensyn til redningsstøtte er punkt 25, litra a)-e), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering ikke opfyldt. De foreliggende foranstaltninger er navnlig ikke begrænset til det nødvendige minimum, det er ikke påvist, at de er begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder, og at de ikke får alvorlige negative spillover-effekter i andre medlemsstater. Med undtagelse af foranstaltning 5 og 8 blev hovedparten af dem desuden ikke ydet i form af lån eller garantier.
(107)
Med hensyn til omstruktureringsstøtte er ingen af betingelserne for forenelighed i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering opfyldt.
(108)
Navnlig med hensyn til punkt 34-35 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, "genoprettelse af den langsigtede rentabilitet", dokumenterede de ungarske myndigheder ikke, at luftfartsselskabet igen kunne blive rentabelt, og fremlagde ikke en omstruktureringsplan, der var i overensstemmelse med kravene i punkt 36-37 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.
(109)
Med hensyn til kravet om "forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger" (punkt 38-42 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering) bemærker Kommissionen desuden, at der ikke blev truffet bestemmelse om kompenserende modydelser.
(110)
Endelig med hensyn til betingelsen om "begrænsning af støtten til et minimum" (punkt 43-45 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering) foreligger der intet egetbidrag.
(111)
På baggrund af ovenstående er foranstaltning 1-8, der er iværksat til fordel for Malév siden 2007, ikke forenelige med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Da foranstaltningerne blev ydet til en kriseramt virksomhed, er der intet andet grundlag for støttens forenelighed, der finder anvendelse. Foranstaltningerne er derfor uforenelige med det indre marked.
VIII. TILBAGEBETALING
VIII.1. Generelt
(112)
I henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis har Kommissionen kompetence til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre støtten, når den har konstateret, at den er uforenelig med det indre marked (33). Det er også Domstolens faste retspraksis, at formålet med en stats forpligtelse til at afskaffe en støtte, som af Kommissionen betragtes som uforenelig med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (34). Domstolen har i den forbindelse slået fast, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, vedkommende havde i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen forud for betalingen er genoprettet (35).
(113)
Ifølge ovennævnte retspraksis bestemmer artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (36), at "[i] negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren".
(114)
Da de foreliggende foranstaltninger må betragtes som ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten tilbagesøges for at genoprette den situation, der eksisterede før støtten blev ydet. Starttidspunktet for tilbagesøgningen bør være det tidspunkt, hvor fordelen blev ydet til støttemodtageren, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for modtageren, der skal betale renter, indtil beløbene er tilbagebetalt.
VIII.2. Støtteelement i de enkelte foranstaltninger
VIII.2.1. Foranstaltning 1
(115)
Kommissionen erkender, at "Malév" som varemærket for det ungarske nationale luftfartsselskab, der har været i drift gennem årtier, har en vis værdi på luftfartsmarkedet. På den anden side er Kommissionen af den opfattelse, at den varemærkeværdi, som de ungarske myndigheder har gjort gældende, ikke kan accepteres i forbindelse med den specifikke kontraktstruktur. En objektiv værdi burde have været baseret på en uafhængig vurdering, der også tog hensyn til Malévs samlede økonomiske situation.
(116)
På baggrund af ovenstående fastsættes støtteelementet i foranstaltning 1 således til op til 56 mio. EUR, dvs. 76 mio. EUR minus værdien af olieledningen og flyet (dvs. 20 mio. EUR), minus den objektive værdi af Malév-varemærket (37). Det nøjagtige støtteelement skal beregnes af Ungarn. Såfremt Ungarn ikke fremfører overbevisende argumenter for en objektiv varemærkeværdi på det tidspunkt, hvor transaktionen om overførslen af varemærket til MAVA blev indgået, betragtes det fulde beløb på 56 mio. EUR som støtteelement.
VIII.2.2. Foranstaltning 2
(117)
Som nævnt ovenfor er Kommissionen af den opfattelse, at foranstaltningen gav Malév en fordel, da tilbagebetalingen af forudbetalingen ikke blev gennemtvunget, efter at den forfaldt. Desuden blev der allerede forinden ydet en fordel, i hvert fald på det tidspunkt, hvor den foreløbig købsaftale blev ændret i februar 2009 og forudbetalingen hævet (over den vurderede markedspris for selskabet).
(118)
Kommissionen konkluderer, at en sådan kontantfacilitet ikke var blevet ydet af en privat aktør. Ingen privat markedsaktør var således gået med til at stille disse midler til rådighed for Malév, navnlig ikke gratis, og der blev ikke taget nogen som helst skridt til at tilbagesøge dem. I deres bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren erkender de ungarske myndigheder faktisk selv, at forudbetalingen skulle sikre Malévs overlevelse (se betragtning (80) ovenfor). Det fulde beløb i forbindelse med faciliteten i den periode, hvor den var til rådighed for modtageren, udgør derfor støtteelementet: mellem februar 2009 og juli 2009 0,8 mia. HUF (forskellen mellem "overbetalingen" med hensyn til GH's markedsværdi) og mellem juli 2009 og februar 2010 4,3 mia. HUF (det fulde forudbetalingsbeløb). Tilbagebetalingen bør således tage hensyn til, at beløbet blev konverteret til egenkapital i februar 2010 (se foranstaltning 4 nedenfor).
VIII.2.3. Foranstaltning 3
(119)
Vedrørende udsættelsen og den manglende inddrivelse af skatter og socialsikringsbidrag mener Kommissionen, at Malévs samlede forfaldne gæld over for APEH fra juli 2008 til marts 2010 udgjorde statsstøtte. Endvidere udgør det fulde omlagte beløb efter dette tidspunkt (juli 2008) også statsstøtte. Der er således intet, der tyder på, at en privat kreditor ville have indrømmet disse udsættelser og omlægninger. Tilbagebetalingen bør tage hensyn til, at de forfaldne beløb blev tilbagebetalt i marts 2010.
VIII.2.4. Foranstaltning 4
(120)
Med hensyn til kapitalforhøjelsen mener Kommissionen, at i betragtning af Malévs økonomiske situation, det tilsyneladende behov for yderligere støtte efter kapitalforhøjelsen og manglen på realistiske udsigter til at genvinde de "investerede" midler ville ingen privat investor have stillet disse midler til rådighed for Malév. Den indskudte kapital på 25,4 mia. HUF plus debt-equity-swappen på 4,7 mia. HUF for forudbetalingerne for Malév GH er støtteelementet.
VIII.2.5. Foranstaltning 5
(121)
Med hensyn til lånene på i alt 9,2 mia. HUF mener Kommissionen, at i betragtning af luftfartsselskabets gældshistorie og situation på det tidspunkt, hvor disse lån blev ydet, havde staten ingen som helst grund til at forvente tilbagebetaling, og på tidspunktet for lånenes ydelse var det endog tvivlsomt, om Malév ville være i stand til at betale renterne. De opkrævede renter blev da heller ikke betalt, men efterfølgende konverteret til egenkapital.
(122)
Kommissionen mener derfor, at lånet kan sammenlignes med et rent tilskud, og støtteelementet er derfor det fulde lånebeløb på 9,2 mia. HUF i den periode, hvor det var til rådighed for støttemodtageren, dvs. mellem ydelsen af trancherne (henholdsvis maj, juni og juli 2010) og konverteringen af lånene til egenkapital (september 2010). Forfaldne og ikke-betalte renter bør omfattes af støtteelementet. Tilbagebetalingen bør således tage hensyn til, at beløbet blev konverteret til egenkapital i september 2010 (se foranstaltning 6 nedenfor).
VIII.2.6. Foranstaltning 6
(123)
Af de grunde, der er anført i betragtning (120) ovenfor, mener Kommissionen, at det samlede beløb i forbindelse med konverteringen af gæld til egenkapital kan betragtes som et rent tilskud, og det fulde beløb på 9,4 mia. HUF udgør derfor støtteelementet fra september 2010.
VIII.2.7. Foranstaltning 7
(124)
Af de grunde, der er anført i betragtning (120), mener Kommissionen, at støtteelementet er den indskudte kapital på 5,3 mia. HUF fra september 2010.
VIII.2.8. Foranstaltning 8
(125)
Af de grunde, der er anført i betragtning (120) ovenfor, mener Kommissionen, at det samlede lånebeløb kan sammenlignes med et rent tilskud, og det fulde beløb på 5,7 mia. HUF udgør derfor støtteelementet fra september 2010.
IX. KONKLUSION
(126)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1-8, som Ungarn har iværksat til fordel for Malév, udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(127)
Endvidere konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1-8 er uforenelige med det indre marked.
(128)
Denne uforenelige støtte skal tilbagesøges fra Malév som anført i afsnit VIII.2 ovenfor med henblik på at genoprette den situation, der gjorde sig gældende på markedet, inden støtten blev ydet. Det påhviler de ungarske myndigheder at beregne det nøjagtige samlede beløb, der skal tilbagesøges, plus renter -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Følgende foranstaltninger, som Ungarn har ydet til Malév Hungarian Airlines Zrt., udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF:
a)
Foranstaltning 1: Det statsejede selskab MAVA's overtagelse den 31. december 2007 af et lån ydet til Malév i 2003 af MFB, en 100 %-statsejet udviklingsbank.
b)
Foranstaltning 2: Tilrådighedsstillelse af en "kontantfacilitet" på 4,3 mia. HUF i et år i forbindelse med MNV's planlagte (senere mislykkede) køb af datterselskabet Malév GH.
c)
Foranstaltning 3: Den samlede forfaldne skatte- og socialsikringsgæld fra juli 2008 til marts 2010 og udsættelsen af forskellige skatte- og socialsikringsbetalinger fra juli 2008.
d)
Foranstaltning 4: En kapitalforhøjelse på 25,4 mia. HUF foretaget af MNV i februar 2010 (ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF og en debt-equity-swap af forudbetalingen for GH på 4,7 mia. HUF).
e)
Foranstaltning 5: Tre aktionærlån på i alt 9,2 mia. HUF, som MNV havde ydet Malév fra maj til august 2010, plus forfaldne, men ikke betalte renter.
f)
Foranstaltning 6: Konvertering af de i artikel 1, litra e), omhandlede aktionærlån (sammen med renterne af dem) til egenkapital på 9,4 mia. HUF.
g)
Foranstaltning 7: En yderligere kontant kapitalforhøjelse på 5,3 mia. HUF i september 2010.
h)
Foranstaltning 8: Et yderligere aktionærlån på 5,7 mia. HUF ydet i september 2010 plus forfaldne, men ikke betalte renter.
Artikel 2
De i artikel 1 omhandlede statsstøtteforanstaltninger, som Ungarn ulovligt har ydet til Malév Hungarian Airlines Zrt. i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF, er uforenelige med det indre marked.
Artikel 3
(1) Ungarn skal tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte fra støttemodtageren.
(2) De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil de er tilbagebetalt.
(3) Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Rådets forordning (EF) nr. 794/2004.
Artikel 4
(1) Tilbagesøgningen af den i artikel 2, stk. 3, omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
(2) Ungarn sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.
Artikel 5
(1) Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Ungarn Kommissionen følgende oplysninger:
a)
det samlede beløb (hovedbeløbet og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
(2) Ungarn holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2, stk. 3, omhandlede støtte med renter er fuldt tilbagebetalt. Ungarn indsender omgående på Kommissionens anmodning oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen. Ungarn giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Ungarn.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. januar 2012.