РЕШЕНИЕ № 243/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“.
(2)
Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната.
(3)
Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите.
(4)
Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение.
(5)
Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра.
(6)
Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики.
(7)
Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар.
(8)
Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза - на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации.
(9)
Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза.
(10)
Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза.
(11)
Програмата също следва да вземе предвид Решение № 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза.
(12)
Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги.
(13)
Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането.
(14)
Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър - като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия - следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги.
(15)
Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите).
(16)
Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър.
(17)
Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения.
(18)
На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция.
(19)
В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза.
(20)
По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес.
(21)
Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза - способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(22)
Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи.
(23)
800-мегахерцовата честотна лента (790-862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие.
(24)
Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор.
(25)
Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели.
(26)
Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни.
(27)
С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни.
(28)
Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем.
(29)
Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност.
(30)
В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони.
(31)
Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка № 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz - 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване.
(32)
Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години.
(33)
Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите.
(34)
Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
(35)
Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза.
(36)
За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение.
(37)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15).
(38)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(39)
Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия.
(40)
При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16),
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Цел и обхват
1. С настоящото решение се създава многогодишна програма за политика в областта на радиочестотния спектър за стратегическото планиране и хармонизирането на използването на спектъра с цел гарантиране на функционирането на вътрешния пазар в областите на политика на Съюза, които включват използването на радиочестотен спектър, например електронните съобщения, научноизследователската дейност, технологичното развитие и космическото пространство, транспорта, енергетиката и аудио-визуалните политики.
Настоящото решение не засяга достатъчната наличност на радиочестотен спектър за други области на политика на Съюза, например гражданска защита и помощ при бедствия и общата политика за сигурност и отбрана.
2. Настоящото решение не засяга действащото право на Съюза, по-специално директиви 1999/5/ЕО, 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО, и Решение 676/2002/ЕО - при условията на член 6 от настоящото решение, както и мерките, предприети на национално равнище в съответствие с правото на Съюза
3. Настоящото решение не засяга мерките, предприети на национално равнище в пълно съответствие с правото на Съюза за постигане на цели от общ интерес, и по-специално тези, свързани с регулирането на съдържанието и с аудио-визуалната политика.
Настоящото решение не засяга правото на държавите-членки да организират и използват своя радиочестотен спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. Когато настоящото решение или мерките, приети въз основа на него по отношение на честотните ленти, посочени в член 6, се отнасят за радиочестотен спектър, който се използва от дадена държава-членка изключително и пряко за целите на нейната обществена сигурност или отбрана, държавата-членка може да продължи да използва в необходимата степен тази радиочестотна лента за целите на обществената сигурност и отбраната, докато системите, съществуващи във въпросната радиочестотна лента към датата на влизане в сила на настоящото решение или съответно на мярка, приета въз основа на него, не излязат от експлоатация. Съответната държава-членка уведомява надлежно Комисията за своето решение.
Член 2
Общи регулаторни принципи
1. Държавите-членки си сътрудничат помежду си и с Комисията по прозрачен начин с цел гарантиране на последователното прилагане на следните общи регулаторни принципи на територията на Съюза:
a)
прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии;
б)
стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция;
в)
насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни;
г)
определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета;
д)
насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно.
2. За електронните съобщения в допълнение към общите регулаторни принципи, определени в параграф 1 от настоящия член, се прилагат следните конкретни принципи в съответствие с членове 8а, 9, 9а и 9б от Директива 2002/21/ЕО и с Решение № 676/2002/ЕО:
a)
прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти;
б)
насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите;
в)
улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата.
Член 3
Цели на политиката
С цел съсредоточаване върху приоритетите на настоящото решение държавите-членки и Комисията си сътрудничат за подпомагане и постигане на следните цели на политиката:
a)
насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра;
б)
стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър;
в)
преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет;
г)
създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги;
д)
осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп;
е)
насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз;
ж)
улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО;
з)
насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО;
и)
поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията;
й)
намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност;
к)
избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти;
л)
насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент;
м)
намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения.
Член 4
Повишена ефективност и гъвкавост
1. Държавите-членки, в сътрудничество с Комисията и по целесъобразност, насърчават колективното използване на радиочестотния спектър, както и споделеното му използване.
Държавите-членки също стимулират разработването на съществуващи и нови технологии, например при „мислещото радио“, включително използващите „свободно радиочестотно пространство“.
2. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за повишаване на гъвкавостта при използването на радиочестотния сектор с цел да се насърчават иновациите и инвестициите посредством възможността за използване на нови технологии и посредством прехвърлянето или отдаването под наем на права за ползване на спектъра.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за насърчаване на разработването и хармонизирането на стандарти за оборудване, което използва радиочестоти, и крайни далекосъобщителни устройства, както и за електрическо и електронно оборудване и мрежи, основани, когато е необходимо, на мандатите за стандартизация, предоставени от Комисията на съответните органи по стандартизация. Специално внимание се отделя и на стандартите за оборудване, което се използва от лица с увреждания.
4. Държавите-членки насърчават научноизследователската и развойната дейност в областта на новите технологии, като когнитивни технологии и база данни за позициониране.
5. Държавите-членки въвеждат, когато е целесъобразно, критерии и процедури за подбор за предоставяне на права за използване на радиочестотния спектър, които насърчават конкуренцията, инвестициите и ефикасното използване на радиочестотния спектър като обществено благо, като насърчават едновременното съществуване на нови и вече съществуващи услуги и устройства. Държавите-членки насърчават текущото ефикасно използване на радиочестотния спектър за мрежи, устройства и приложения.
6. Когато е необходимо, с цел гарантиране на ефективното използване на правата за ползване на радиочестотния спектър и избягване на презапасяването с радиочестотен спектър, държавите-членки могат да разгледат възможността за предприемане на подходящи мерки, например имуществени санкции, инструменти под формата на облекчения на таксите или отнемане на права. Тези мерки се установяват и прилагат по прозрачен, недискриминационен и пропорционален начин.
7. По отношение на електронните съобщителни услуги в срок до 1 януари 2013 г. държавите-членки приемат подходящи мерки за разпределяне и даване на разрешения за развитието на широколентови услуги в съответствие с Директива 2002/20/ЕО с цел да се постигне възможно най-голям капацитет и най-висока скорост на широколентовия достъп.
8. С цел избягване на евентуална разпокъсаност на вътрешния пазар поради различни критерии и процедури за подбор за хармонизиран спектър, разпределен за електронни съобщителни услуги и с възможност за търговия във всички държави-членки съгласно член 9б от Директива 2002/21/ЕО, Комисията, в сътрудничество с държавите-членки и в съответствие с принципа на субсидиарност, улеснява определянето и споделянето на най-добри практики по отношение на условията и процедурите за разрешения и насърчава обмена на информация за такъв спектър, за да повиши съгласуваността в целия Съюз, постигната в съответствие с принципите за неутралност по отношение на технологиите и услугите.
Член 5
Конкуренция
1. Държавите-членки насърчават ефективната конкуренция и избягват нарушаване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар за електронните съобщителни услуги в съответствие с директиви 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО.
Те също вземат предвид въпросите, свързани с конкуренцията, при предоставяне на права за ползване на радиочестотния спектър за ползватели на частни електронни съобщителни мрежи.
2. За целите на параграф 1, първа алинея и без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция и приетите от държавите-членки мерки за постигане на цели от общ интерес в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО, държавите-членки могат да приемат, inter alia, мерки, с които:
a)
ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган;
б)
запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници;
в)
отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти;
г)
забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията - национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията;
д)
изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти.
3. В случай че държавите-членки желаят да приемат която и да било от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, те действат в съответствие с процедурите за налагане или промяна на условията относно правата за ползване на радиочестотния спектър, предвидени в Директива 2002/20/ЕО.
4. Държавите-членки гарантират, че процедурите за разрешение и подбор по отношение на електронните съобщителни услуги насърчават ефективна конкуренция в полза на гражданите, потребителите и предприятията на Съюза.
Член 6
Нужди от радиочестотен спектър за безжични широколентови съобщения
1. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че в рамките на Съюза е налице достатъчен радиочестотен спектър за целите на покритие и капацитет, с цел да се даде възможност на Съюза да разполага с широколентов достъп с най-високата скорост в света, като по този начин се осигури възможност безжичните приложения и водещата позиция на Европа в областта на новите услуги да допринасят ефективно за икономическия растеж и за постигане на целта всички граждани да имат широколентов достъп със скорост поне 30 Mbps до 2020 г.
2. С цел да насърчават предоставянето на по-широк достъп до безжични широколентови услуги в полза на гражданите и потребителите в Съюза, държавите-членки осигуряват наличност на честотните ленти, обхванати от решения 2008/411/ЕО (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ЕО (2,5-2,69 GHz) и 2009/766/ЕО (900-1 800 MHz), съгласно реда и условията, описани в тези решения. Съобразно търсенето на пазара държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения до 31 декември 2012 г., без да се засяга съществуващото разпространение на услуги и при условия, които позволяват на потребителите лесен достъп до безжични широколентови услуги.
3. Държавите-членки насърчават текущото надграждане от страна на доставчиците на електронни съобщения на техните мрежи до последните, най-ефикасни технологии, така че те да създават свои собствени дивиденти от спектъра в съответствие с принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите.
4. До 1 януари 2013 г. държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения с цел да се позволи използването на 800-мегахерцовата честотна лента за електронни съобщителни услуги. Комисията предоставя конкретни дерогации до 31 декември 2015 г. за държавите-членки, в които изключителни национални или местни условия или проблеми с трансграничната координация на радиочестотите биха попречили на достъпността на тази честотна лента, в отговор на надлежно обосновано заявление от заинтересованата държава-членка.
Ако обосновани проблеми с трансграничната координация на радиочестотите на една държава-членка с една или повече държави, включително държави кандидатки или присъединяващи се държави, продължат след 31 декември 2015 г. и възпрепятстват достъпността на 800-мегахерцовата честотна лента, Комисията разрешава изключителни дерогации на годишна основа до преодоляването на тези проблеми.
Държавите-членки, на които са предоставени дерогации в съответствие с първа или втора алинея, гарантират, че използването на 800-мегахерцовата честотна лента не възпрепятства достъпността на тази лента за електронни съобщителни услуги, различни от радиоразпръскване в съседни държави-членки.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проблемите с координирането на радиочестотния спектър в Република Кипър, които произтичат от факта, че правителството на Кипър е възпрепятствано да осъществява ефективен контрол върху част от своята територия.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията непрекъснато наблюдават потребностите от капацитет за безжичните широколентови услуги. Въз основа на резултатите от анализа, посочен в член 9, параграф 4, Комисията прави оценка и докладва пред Европейския парламент и на Съвета до1 януари 2015 г. дали съществува необходимост от действия за хармонизиране на допълнителни радиочестотни ленти.
Държавите-членки могат, по целесъобразност и в съответствие с правото на Съюза, да гарантират, че преките разходи за миграция или преразпределяне на използването на спектъра се компенсират по подходящ начин в съответствие с националното право.
6. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията насърчават достъпа до широколентови услуги, използващи 800-мегахерцовата честотна лента в отдалечени и слабонаселени райони, където е целесъобразно. При това държавите-членки разглеждат начини и предприемат по целесъобразност технически и регулаторни мерки, за да гарантират, че освобождаването на 800-мегахерцовата честотна лента не засяга по неблагоприятен начин потребителите на услугите по подготовка на програми и специални прояви.
7. Комисията в сътрудничество с държавите-членки оценява обосновката и осъществимостта на разширяването на разпределянето на нелицензиран радиочестотен спектър за системи за безжичен достъп, включително местни радиомрежи.
8. Държавите-членки позволяват прехвърлянето или отдаването под наем на права на ползване на радиочестотен спектър в хармонизираните честотни ленти 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz и 3,4-3,8 GHz.
9. За да се гарантира достъп на всички граждани до модерни цифрови услуги, включително широколентови, и по-специално в отдалечени и слабонаселени райони, държавите-членки и Комисията могат да проучат наличността на достатъчно радиочестотен спектър за предоставянето на широколентови спътникови услуги, даващи възможност за достъп до Интернет.
10. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията проучват възможността за разширяване на достъпността и използването на вътрешни базови станции („picocells“ и „femtocells“). Те отчитат изцяло потенциала на тези клетъчни базови станции и на споделеното и освободеното от лиценз ползване на радиочестотния спектър за поставяне на основата за безжични решетъчни („mesh“) мрежи, които могат да играят ключова роля за преодоляването на цифровото разделение.
Член 7
Нужди от радиочестотен спектър за други политики в областта на безжичните съобщения
С цел да подкрепят по-нататъшното развитие на иновативни аудио-визуални медии и други услуги за гражданите на Съюза, като отчитат икономическите и социалните ползи от единния цифров пазар, държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират наличието на достатъчно радиочестотен спектър за спътниково и наземно предоставяне на подобни услуги, ако тази нужда е ясно обоснована.
Член 8
Нужди от радиочестотен спектър за други специфични политики на Съюза
1. Държавите-членки и Комисията осигуряват наличие на радиочестотен спектър и защитават радиочестотите, необходими за наблюдение на земната атмосфера и повърхност, като позволяват разработването и експлоатацията на космически приложения и подобряват транспортните системи, по-специално за глобалната гражданска навигационна спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (17), за Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) (18), както и за интелигентни системи за безопасност на транспорта и за управление на транспорта.
2. Комисията в сътрудничество с държавите-членки провежда проучвания относно спестяване на енергия при използването на радиочестотния спектър, за да се направи принос към нисковъглеродната политика, и разглежда предоставянето на радиочестотен спектър за безжични технологии с потенциал за подобряване на енергоспестяването и ефикасността на други разпределителни мрежи, като водоснабдяване, включително интелигентни енергоразпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи.
3. Комисията в сътрудничество с държавите-членки се стреми да гарантира наличието на достатъчен радиочестотен спектър при хармонизирани условия за подпомагане на разработването на услуги за безопасност и свободното разпространение на съответни устройства, както и разработването на иновативни оперативно съвместими решения за обществена безопасност и защита, гражданска защита и оказване на помощ при бедствия.
4. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат с научната и академичната общност, за да установят множество изследователски и развойни инициативи и иновативни приложения, които могат да имат значително социално-икономическо въздействие и/или потенциал за инвестиции, и да разгледат нуждите от радиочестотен спектър на подобни приложения, и където е необходимо, да разгледат разпределянето на достатъчно радиочестотен спектър за такива приложения при хармонизирани технически условия и при най-облекчена административна тежест.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират необходимите честотни ленти за подготовка на програми и специални прояви в съответствие с целите на Съюза за подобряване на интеграцията на вътрешния пазар и достъпа до култура.
6. Държавите-членки и Комисията се стремят да гарантират наличието на радиочестотен спектър за радиочестотна идентификация (RFID) и други технологии за безжични съобщения в „Интернет на предметите“ и си сътрудничат за насърчаване на разработването на стандарти и хармонизирането по отношение на разпределението на радиочестотен спектър за съобщения, свързани с технологията „Интернет на предметите“, във всички държави-членки.
Член 9
Опис
1. Създава се опис на текущото използване на спектъра както за търговски, така и за публични цели.
Целите на описа са:
a)
да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена;
б)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди;
в)
да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели;
г)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели.
2. За целите на осигуряването на еднакво прилагане на параграф 1 от настоящия член, като отчита в максимална степен вижданията на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, Комисията приема актове за изпълнение до 1 юли 2013 г.:
a)
разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение № 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация;
б)
разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 13, параграф 2.
3. Комисията администрира посочения в параграф 1 опис в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2.
4. Комисията извършва анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, буква б). Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно резултатите от този анализ.
Член 10
Международни преговори
1. При международни преговори по въпроси, свързани с радиочестотния спектър, се прилагат следните принципи:
a)
ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза;
б)
ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество.
За целите на прилагането на буква б) от първа алинея Съюзът и държавите-членки си сътрудничат в съответствие с принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
2. При поискване Съюзът подпомага държавите-членки с правна, политическа и техническа подкрепа за решаване на въпроси, свързани с координирането на радиочестотния спектър със съседни на Съюза държави, включително държави кандидатки и присъединяващите се държави, така че съответните държави-членки да могат да спазват своите задължения съгласно правото на Съюза. При предоставянето на такава помощ Съюзът използва всички свои правни и политически правомощия, за да насърчава изпълнението на политиките на Съюза.
Съюзът също така подкрепя усилията на трети държави за въвеждане на управление на спектъра, съвместимо с това на Съюза, с цел защита на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
3. При двустранни или многостранни преговори с трети държави държавите-членки са обвързани със своите задължения съгласно правото на Съюза. При подписване или приемане по друг начин на всякакви международни задължения, свързани с радиочестотния спектър, държавите-членки придружават своя подпис или друг акт на приемане със съвместна декларация, с която посочват, че те ще изпълняват съответните международни споразумения или ангажименти в съответствие със своите задължения съгласно Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 11
Сътрудничество между различни органи
1. Комисията и държавите-членки си сътрудничат за подобряване на съществуващата институционална среда с цел насърчаване на координацията на управлението на радиочестотния спектър на равнището на Съюза, включително по въпроси, пряко засягащи две или повече държави-членки, с оглед развиване на вътрешния пазар и осигуряване на цялостно постигане на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
2. Комисията и държавите-членки насърчават тясното сътрудничество между органите по стандартизация, CEPT, Съвместния изследователски център на Комисията и всички заинтересовани страни по технически въпроси за насърчаване на ефикасното използване на радиочестотния спектър. За тази цел те поддържат тясна връзка между управлението на радиочестотния спектър и стандартизацията с цел подобряване на вътрешния пазар.
Член 12
Обществени консултации
Когато е целесъобразно, Комисията организира обществени консултации за събиране на мненията на всички заинтересовани страни, както и мненията на обществеността като цяло относно използването на радиочестотния спектър в Съюза.
Член 13
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет по радиочестотния спектър, създаден с Решение № 676/2002/ЕО. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 14
Спазване на насоките и целите на политиката
Държавите-членки прилагат насоките и цели на политиката, предвидени в настоящото решение, до 1 юли 2015 г., освен ако в него не е посочено друго.
Член 15
Докладване и преглед
До 10 април 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета относно разработените дейности и приетите мерки съгласно настоящото решение.
Държавите-членки предоставят на Комисията цялата информация, необходима за преглед на прилагането на настоящото решение.
До 31 декември 2015 г. Комисията извършва преглед на прилагането на настоящото решение.
Член 16
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 17
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 243/2012/EU
af 14. marts 2012
om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (3) kan Kommissionen forelægge lovgivningsforslag for Europa-Parlamentet og Rådet om indførelse af flerårige radiofrekvenspolitikprogrammer. Disse programmer bør opstille politiske retningslinjer og mål for den strategiske planlægning og harmonisering af anvendelsen af frekvenser i overensstemmelse med de direktiver, der gælder for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Disse politiske retningslinjer og mål bør omhandle adgangen til og den effektive udnyttelse af frekvenser, som er nødvendige for det indre markeds oprettelse og funktion. Radiofrekvenspolitikprogrammet ("programmet") bør støtte målsætningerne og nøgleaktionerne i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020-strategien og Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 om "En digital dagsorden for Europa" og er en af de 50 prioriterede aktioner i Kommissionens meddelelse af 11. november 2010"På vej mod en akt for det indre marked".
(2)
Denne afgørelse bør ikke berøre eksisterende EU-ret, herunder navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), direktiv 2002/21/EF og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (7). Denne afgørelse bør heller ikke berøre foranstaltninger, der i overensstemmelse med EU-retten træffes på nationalt niveau, som forfølger mål af almen interesse, navnlig i forbindelse med regulering af indhold og audiovisuel politik, eller medlemsstaternes ret til at tilrettelægge og anvende deres frekvenser ud fra hensynet til den offentlige orden og den offentlige sikkerhed eller forsvaret.
(3)
Frekvenser er en offentlig nøgleressource for væsentlige sektorer og tjenester som f.eks. mobil-, trådløst bredbånds- og satellitkommunikation, radio- og tv-transmission, transport og radiostedbestemmelse og applikationer som f.eks. alarmer, fjernbetjeninger, høreapparater, mikrofoner og medicinsk udstyr. De understøtter offentlige tjenester som sikkerheds- og beredskabstjenester, herunder civilbeskyttelse, og videnskabelige aktiviteter som meteorologi, jordobservation, radioastronomi og rumforskning. Let adgang til frekvenser spiller også en rolle med hensyn til udbud af elektronisk kommunikation, særlig for borgere og virksomheder i fjerntliggende og tyndt befolkede områder såsom landdistrikter eller øer. Frekvensreguleringsforanstaltninger har derfor indflydelse på en lang række områder som økonomi, sikkerhed, sundhed, almenvellets interesse, kultur, forskning, samfundsforhold, miljø og teknologi.
(4)
Der bør indtages en ny økonomisk og social tilgang til forvaltning, allokering og anvendelse af frekvenser. Denne tilgang bør navnlig sætte fokus på frekvenspolitik med sigte på at sikre større frekvenseffektivitet, bedre frekvensplanlægning og beskyttelse mod konkurrenceskadelig adfærd.
(5)
Den strategiske planlægning og harmonisering af frekvensanvendelsen på EU-niveau bør føre til yderligere udvikling af det indre marked for trådløse elektroniske kommunikationstjenester og -udstyr samt af andre EU-politikker, som kræver frekvenser, og dermed skabe nye muligheder for innovation og jobskabelse og samtidig bidrage til den økonomiske genopretning og den sociale integration overalt i Unionen; planlægningen og harmoniseringen skal samtidig respektere frekvensers store samfundsmæssige, kulturelle og økonomiske værdi.
(6)
Harmonisering af egnet frekvensanvendelse kan også være nyttig for kvaliteten af tjenester der leveres via elektronisk kommunikation og er afgørende for at skabe stordriftsfordele, der kan sænke både omkostningerne ved etablering af trådløse net og den pris, forbrugerne må betale for trådløst udstyr. Med sigte herpå har Unionen behov for et politisk program, som dækker det indre marked inden for alle Unionens politikområder, hvor der anvendes frekvenser, f.eks. politikker inden for elektronisk kommunikation, forskning, teknologisk udvikling og rum, transport, energi og det audiovisuelle område.
(7)
Programmet bør fremme konkurrence og bidrage til at lægge grunden for et ægte indre digitalt marked.
(8)
Programmet bør navnlig understøtte Europa 2020-strategien, idet trådløse tjenester har et stort potentiale for at fremme en videnbaseret økonomi og for at udvikle og bistå sektorer, som er afhængige af informations- og kommunikationsteknologi, og for at overvinde den digitale kløft. Den stigende brug af navnlig audiovisuelle medietjenester og onlineindhold øger efterspørgslen efter hastighed og dækning. Programmet er også en nøgleforanstaltning i den digitale dagsorden for Europa, som skal tilvejebringe hurtig bredbåndsinternetadgang i den fremtidige net- og videnbaserede økonomi, og som har et ambitiøst mål for bredbåndsdækning overalt. Det er vigtigt for fremme af økonomisk vækst og global konkurrenceevne, at der leveres de højst mulige trådbaserede og trådløse frekvenshastigheder og den højst mulige bredbåndskapacitet, som bidrager til målet om bredbåndsadgang med en hastighed på mindst 30 Mbps for alle senest i 2020, hvor mindst halvdelen af alle Unionens husstande bør have bredbåndsadgang med en hastighed på mindst 100 Mbps, hvorved det bliver muligt at udnytte de bæredygtige økonomiske og samfundsmæssige fordele ved et indre digitalt marked. Programmet bør også støtte og fremme andre EU-sektorpolitikker som f.eks. et bæredygtigt miljø og økonomisk og social samhørighed for alle EU-borgere. I betragtning af trådløse applikationers betydning for innovationsindsatsen, er programmet også et nøgleinitiativ, som støtter Unionens innovationspolitikker.
(9)
Programmet bør danne grundlag for en udvikling, hvorigennem Unionen kan tage føringen med hensyn til trådløse bredbåndshastigheder, mobilitet, dækning og kapacitet. En sådan føring er af afgørende betydning for at etablere et konkurrencedygtigt indre digitalt marked, der skal åbne det indre marked for alle EU-borgere.
(10)
Programmet bør fastsætte retningsvisende principper og mål frem til 2015 for medlemsstaterne og EU-institutionerne og beskrive specifikke gennemførelsesinitiativer. Selv om frekvensforvaltningen stadig i vid udstrækning er en national kompetence, bør den foregå i overensstemmelse med gældende EU-ret og give mulighed for tiltag, som fremmer Unionens politikker.
(11)
Programmet bør også tage hensyn til beslutning nr. 676/2002/EF og den tekniske ekspertise fra Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer ("CEPT"), således at EU-politikker, som kræver frekvenser, og som er aftalt mellem Europa-Parlamentet og Rådet, kan gennemføres ved hjælp af tekniske gennemførelsesforanstaltninger, idet det bemærkes, at sådanne foranstaltninger kan iværksættes, når det er nødvendigt for at gennemføre allerede eksisterende EU-politikker.
(12)
Let adgang til frekvenser kan nødvendiggøre innovative typer af tilladelser, f.eks. i form af kollektiv udnyttelse af frekvenser eller infrastrukturdeling, hvis anvendelse i Unionen kan fremmes ved at identificere bedste praksis og fremme udveksling af oplysninger samt fastlægge visse fælles eller konvergerende vilkår for frekvensanvendelse. Generelle tilladelser, som er den mindst ressourcekrævende tilladelsesordning, er særlig interessante, hvor der ikke er risiko for, at interferens hindrer udviklingen af andre tjenester.
(13)
Selv om de i teknologisk henseende stadig er under udvikling, bør de såkaldte "kognitive teknologier" allerede udforskes yderligere, bl.a. ved at fremme deling baseret på geolokalisering.
(14)
Handel med frekvensrettigheder i kombination med fleksible brugsvilkår kunne fremme den økonomiske vækst væsentligt. Derfor bør frekvensbånd, for hvilke EU-retten allerede har indført en fleksibel udnyttelse, umiddelbart kunne handles i overensstemmelse med direktiv 2002/21/EF. Udveksling af bedste praksis om tilladelsesvilkår og -procedurer for sådanne bånd og fælles foranstaltninger til at forhindre akkumulering af brugsrettigheder til frekvenser, som kan føre til markedsdominans, samt situationer, hvor sådanne rettigheder ikke udnyttes, ville lette medlemsstaternes samordnede indførelse af foranstaltningerne og lette køb af denne type rettigheder overalt i Unionen. Kollektiv (eller delt) frekvensanvendelse - som giver et ubestemt antal uafhængige brugere og/eller udstyr adgang til frekvenser i samme frekvensområde på samme tid og i et bestemt geografisk område på et veldefineret sæt betingelser - bør fremmes, hvor det er relevant, uden at dette berører bestemmelserne i direktiv 2002/20/EF for så vidt angår elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.
(15)
Som det blev fremhævet i den digitale dagsorden for Europa, er trådløst bredbånd en vigtig faktor, når det gælder om at fremme konkurrence, forbrugernes valgmuligheder og adgangen i landdistrikter og andre områder, hvor udbredelsen af trådbaseret bredbånd er vanskelig eller ikke økonomisk rentabel. Forvaltningen af frekvenserne kan dog påvirke konkurrencen ved at ændre rolle- og magtfordelingen blandt markedsdeltagerne, f.eks. hvis eksisterende brugere får uretmæssige konkurrencefordele. Begrænset adgang til frekvenser, navnlig når egnede frekvenser bliver en knap ressource, kan skabe en hindring for nye tjenesters eller applikationers adgang til markedet og bremse innovation og konkurrence. Køb af nye brugsrettigheder til frekvenser, herunder via frekvensoverdragelse eller -leasing eller andre transaktioner mellem brugere, og indførelsen af nye fleksible kriterier for frekvensanvendelsen kan påvirke den bestående konkurrencesituation. Medlemsstaterne bør derfor iværksætte passende forudgående eller efterfølgende reguleringsforanstaltninger (f.eks. iværksætte ændringer af bestående rettigheder, forbyde visse køb af brugsrettigheder til frekvenser, stille betingelser i forbindelse med hamstring af og effektiv anvendelse af frekvenser, jf. direktiv 2002/21/EF, begrænse mængden af frekvenser tilgængelige for hver virksomhed eller undgå for store akkumuleringer af brugsrettigheder til frekvenser) for at undgå konkurrenceforvridninger i tråd med de principper, der ligger til grund for direktiv 2002/20/EF og Rådets direktiv 87/372/EØF af 25. juni 1987 om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet (8) ("GSM-direktivet").
(16)
Oprettelsen af en oversigt over den nuværende frekvensanvendelse sammen med en analyse af den teknologiske udvikling samt frekvensbehovene og -efterspørgslen i fremtiden, navnlig mellem 400 MHz og 6 GHz, bør give mulighed for at identificere frekvensbånd, hvor effektiviteten kunne forbedres, og identificere muligheder for frekvensdeling til fordel for både erhvervssektoren og den offentlige sektor. Metoden til udarbejdelse og vedligeholdelse af en oversigt over de nuværende anvendelser af frekvenser bør tage behørigt hensyn til den administrative byrde, som pålægges forvaltningerne, og bør tage sigte på at minimere denne byrde. Derfor bør de oplysninger, som medlemsstaterne giver i henhold til Kommissionens beslutning 2007/344/EF af 16. maj 2007 om ensartet fremlæggelse af oplysninger om brugen af frekvenser i Fællesskabet (9), tages fuldt ud i betragtning ved udviklingen af metoden til oprettelsen af en oversigt over de nuværende anvendelser af frekvenser.
(17)
Harmoniserede standarder, jf. direktiv 1999/5/EF, er en væsentlig forudsætning for en effektiv frekvensanvendelse og bør tage hensyn til lovfæstede delevilkår. Europæiske standarder for elektrisk og elektronisk udstyr, som ikke er radiobølgeudstyr, bør også udformes, så frekvensanvendelsen ikke forstyrres. Den samlede virkning af et stadigt stigende antal og en større tæthed af trådløse apparater og applikationer sammen med de mange forskellige frekvensanvendelser stiller de nuværende tilgange over for helt nye udfordringer, når det gælder om at undgå interferens. Problemstillingerne bør undersøges og revurderes i sammenhæng med modtageregenskaber og mere avancerede mekanismer til undgåelse af interferens.
(18)
Medlemsstaterne bør i nødvendigt omfang have lov til at indføre kompensationsforanstaltninger, der er forbundet med omstillingsomkostningerne.
(19)
I tråd med målene for den digitale dagsorden for Europa kunne trådløst bredbånd bidrage væsentligt til den økonomiske genopretning og vækst, hvis der blev stillet tilstrækkelige frekvenser til rådighed, hvis brugsrettigheder til frekvenser blev tildelt hurtigt, og hvis det blev tilladt at handle med frekvenser for at tilpasse sig markedsudviklingen. Ifølge den digitale dagsorden for Europa skal alle EU-borgere have adgang til bredbånd med en hastighed på mindst 30 Mbps i 2020. Frekvenser, som allerede er omfattet af eksisterende Kommissionsbeslutninger, bør derfor stilles til rådighed på de betingelser, der er fastsat i disse beslutninger. Afhængigt af efterspørgslen på markedet bør tilladelsesprocessen for landbaseret kommunikation gennemføres i overensstemmelse med direktiv 2002/20/EF inden den 31. december 2012 for at sikre let adgang til trådløst bredbånd for alle, herunder navnlig i frekvensbånd, som er udpeget ved Kommissionens beslutning 2008/411/EF (10), 2008/477/EF (11) og 2009/766/EF (12). For at supplere landbaserede bredbåndstjenester og for at sikre dækningen i Unionens yderområder kunne satellitbaseret bredbåndsadgang være en hurtig og gennemførlig løsning.
(20)
Der bør, hvor det er relevant, indføres mere fleksible ordninger for styring af frekvensanvendelse med henblik på at fremme innovation og højhastighedsbredbåndsforbindelser, der gør det muligt for virksomhederne at reducere deres omkostninger og øge deres konkurrenceevne, og som gør det muligt at udvikle nye interaktive onlinetjenester, f.eks. inden for uddannelse, sundhed og forsyningspligtydelser.
(21)
Et europæisk marked med næsten 500 mio. mennesker, der har forbindelse til højhastighedsbredbånd, vil bidrage til udviklingen af det indre marked og skabe en unik kritisk brugergruppe i global sammenhæng, som vil skabe nye muligheder for alle regioner, give hver enkelt bruger merværdi og give Unionen kapacitet til at være den førende videnbaserede økonomi i verden. Hurtig spredning af bredbånd er derfor uhyre vigtig for udviklingen af produktiviteten i Unionen og for etableringen af nye og små virksomheder, der kan være førende inden for forskellige sektorer, f.eks. i forhold til sundhedstjenester, produktion og servicesektoren.
(22)
I 2006 anslog Den Internationale Telekommunikationsunion ("ITU"), at de fremtidige krav til frekvensbåndbredde til udvikling af det internationale mobile telekommunikationssystem 2000 (IMT-2000) og IMT-avancerede systemer (dvs. 3G og 4G mobile kommunikationer) ville være mellem 1 280 og 1 720 MHz i 2020 for den kommercielle mobilindustri for hver ITU-region, herunder Europa. Det bør bemærkes, at det lavere tal (1 280 MHz) er højere end kravene i nogle lande. Endvidere er der nogle lande, i hvilke kravet er større end det højere tal (1 720 MHz). Begge disse tal omfatter frekvenser, der allerede anvendes, eller planlægges anvendt, for Pre-IMT-systemer, IMT-2000 og forbedringer heraf. Hvis der ikke frigøres de påkrævede frekvenser, helst med harmonisering på globalt plan, vil nye tjenester og økonomisk vækst blive hindret af kapacitetsbegrænsninger i mobile net.
(23)
800 MHz-båndet (790-862 MHz) er optimalt til dækning af store områder med trådløse bredbåndstjenester. Med udgangspunkt i harmoniseringen af de tekniske vilkår i medfør af afgørelse 2010/267/EU og Kommissionens henstilling af 28. oktober 2009 om hvordan det bør gøres lettere at høste digitaliseringsdividenden i EU (13), som opfordrer til at standse analog radio/tv-transmission den 1. januar 2012, og på baggrund af den hurtige udvikling af de nationale lovgivninger, bør dette frekvensbånd i princippet stilles til rådighed for elektronisk kommunikationstjenester i Unionen senest i 2013. På længere sigt kunne der eventuelt også stilles yderligere frekvenser til rådighed i lyset af resultaterne af en analyse af den teknologiske udvikling samt frekvensbehovene og -efterspørgslen i fremtiden. Med tanke på, at 800 MHz-båndet kan bruges til transmission over store områder, kan der, når det er relevant, knyttes dækningskrav til rettighederne.
(24)
Større muligheder for trådløst bredbånd er af afgørende betydning for at forsyne den kulturelle sektor med nye distributionsplatforme og dermed bane vejen for en vellykket fremtidig udvikling af sektoren.
(25)
Systemer med trådløs adgang, herunder radiobaserede lokalnet, kan vokse ud af deres nuværende allokeringer på tilladelsesfrit grundlag. Behovet og muligheden for at udvide allokeringerne af frekvenser på et tilladelsesfrit grundlag til systemer med trådløs adgang, herunder radiobaserede lokalnet, ved 2,4 GHz og 5 GHz, bør vurderes i forbindelse med, at der laves en oversigt over nuværende anvendelser af og kommende behov for frekvenser, og afhængigt af frekvensanvendelsen til andre formål.
(26)
Selv om radio- og tv-udsendelser fortsat vil være en vigtig platform for distribuering af indhold, da det stadig er den mest økonomiske platform for massedistribution, giver trådbaseret eller trådløst bredbånd og andre nye tjenester nye muligheder for kultursektoren for at diversificere sin vifte af distributionsplatforme, levere on-demand-tjenester og udnytte det økonomiske potentiale, der ligger i den store stigning i datatrafikken.
(27)
For at fokusere på det flerårige programs prioriteter bør medlemsstaterne og Kommissionen samarbejde om at understøtte og nå målet om at gøre det muligt for Unionen at tage føringen på området for trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester ved at frigøre tilstrækkelige frekvenser i omkostningseffektive bånd til, at disse tjenester kan være til rådighed generelt.
(28)
Da en fælles tilgang og stordriftsfordele er nøglefaktorer for udviklingen af bredbåndskommunikation i hele Unionen og for at undgå konkurrenceforvridning og markedsopsplitning blandt medlemsstaterne, bør visse bedste praksis for tilladelsesvilkår og -procedurer identificeres ved samordnet aktion mellem medlemsstaterne og med Kommissionen. Sådanne vilkår og procedurer kunne omfatte dækningskrav, frekvensblokstørrelser, tidsrammen for tildeling af rettigheder, adgang til udbydere af virtuelle mobilnet og varigheden af brugsrettighederne til frekvenser. På baggrund af frekvenshandelens betydning for at forbedre den effektive frekvensanvendelse og for at udvikle det indre marked for trådløse udstyr og tjenester bør disse vilkår og procedurer gælde for frekvensbånd, som er allokeret til trådløs kommunikation, og for hvilke brugsrettigheder kan overdrages eller leases.
(29)
Der kan være behov for yderligere frekvenser til andre sektorer som f.eks. transport (sikkerheds-, informations- og forvaltningssystemer), forskning og udvikling (F&U), e-sundhed, e-integration samt om nødvendigt civilbeskyttelse og katastrofehjælp i betragtning af deres øgede anvendelse af video og datatransmission til en hurtig og effektiv ydelse. Det vil støtte innovationsindsatsen, hvis synergierne mellem frekvenspolitikken og F&U-aktiviteter optimeres, og hvis der foretages undersøgelser af interferensrisici mellem forskellige frekvensanvendere. Herudover er der forskningsresultater under det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), som kræver en undersøgelse af frekvensbehovene til projekter, som kunne have et stort økonomisk potentiale eller stort investeringspotentiale, navnlig for smv'er, såsom kognitiv radio eller e-sundhed. Der bør også sikres en tilstrækkelig beskyttelse mod skadelig interferens for at støtte F&U- og forskningsaktiviteter.
(30)
I Europa 2020-strategien er der fastsat miljømål for en bæredygtig, energieffektiv og konkurrencedygtig økonomi, f.eks. ved at forbedre energieffektiviteten med 20 % i 2020. Sektoren for informations- og kommunikationsteknologi spiller en væsentlig rolle, som det også blev fremhævet i den digitale dagsorden for Europa. De foreslåede foranstaltninger omfatter en fremskyndet EU-dækkende udbredelse af intelligente energiforvaltningssystemer ("intelligente" net og målere), som anvender kommunikationskapacitet til at mindske energiforbruget, og udviklingen af intelligente transportsystemer og intelligent trafikstyring til at nedbringe transportsektorens udledning af kulstof. Teknologier til en effektiv frekvensanvendelse kunne også medvirke til at nedbringe radioudstyrs energiforbrug og begrænse miljøpåvirkningen i landdistrikter og yderområder.
(31)
En sammenhængende tilgang til frekvenstilladelser i Unionen bør fuldt ud tage hensyn til beskyttelsen af folkesundheden mod elektromagnetiske felter, der er afgørende for borgernes velbefindende. Samtidig med en overholdelse af Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) (14), er det væsentligt at sikre en vedvarende overvågning af frekvensanvendelsers ioniserende og ikkeioniserende virkninger på sundheden, herunder de faktiske kumulative påvirkninger fra et stigende antal udstyrstypers frekvensanvendelser inden for en række frekvensbånd.
(32)
Væsentlige mål i almenvellets interesse, som f.eks. beskyttelse af liv, forudsætter samordnede tekniske løsninger for samspillet mellem sikkerheds- og beredskabstjenester på tværs af medlemsstaterne. Der bør stilles tilstrækkelige frekvenser til rådighed på en sammenhængende måde til udviklingen og den frie bevægelighed af sikkerhedstjenester og -udstyr og udviklingen af innovative paneuropæiske eller indbyrdes kompatible sikkerheds- og beredskabsløsninger. Undersøgelser har vist, at der i Unionen som helhed over de næste 5 til 10 år er behov for yderligere harmoniserede frekvenser under 1 GHz til levering af mobile bredbåndstjenester med henblik på civilbeskyttelse og katastrofehjælp.
(33)
Frekvensregulering har en betydelig grænseoverskridende eller international dimension på grund af radiobølgers spredningsmønster, på grund af den internationale karakter af markeder, som er afhængige af radiobaserede tjenester, og på grund af behovet for at undgå skadelig interferens landene imellem.
(34)
Når området for en international aftale henhører dels under Unionens, dels under medlemsstaternes kompetence, skal der ifølge relevant retspraksis fra Den Europæiske Unions Domstol etableres et nært samarbejde mellem medlemsstaterne og Unionens institutioner. Den forpligtelse til samarbejde følger, som det fremgår af fast retspraksis, af princippet om enhed i Unionens og dens medlemsstaters optræden udadtil.
(35)
Medlemsstaterne har måske også behov for støtte i forbindelse med frekvenssamordning i bilaterale forhandlinger med Unionens nabolande, herunder kandidatlande og tiltrædelseslande, så de kan opfylde deres forpligtelser i henhold til EU-retten i forbindelse med frekvenssamordning. Dette bør også bidrage til at undgå skadelig interferens og forbedre frekvenseffektiviteten og konvergens i frekvensanvendelsen ud over Unionens grænser.
(36)
For at nå denne afgørelses mål, er det vigtigt at forbedre de eksisterende institutionelle rammer for samordningen af frekvenspolitikken og -forvaltningen på EU-niveau, herunder i spørgsmål, som direkte berører to eller flere medlemsstater, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til de nationale forvaltningers kompetencer og ekspertise. En anden væsentlig ting er samarbejde og samordning mellem standardiseringsorganer, forskningsinstitutioner og CEPT.
(37)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (15).
(38)
Målet for denne afgørelse, nemlig at indførelse et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den foreslåedes handlings omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(39)
Kommissionen bør aflægge beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om de resultater, der opnås i forbindelse med denne afgørelse, samt om planlagte fremtidige tiltag.
(40)
Ved udarbejdelsen af dette forslag har Kommissionen taget videst muligt hensyn til udtalelsen fra Frekvenspolitikgruppen nedsat ved Kommissionens afgørelse 2002/622/EF (16) -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Formål og anvendelsesområde
1. Ved denne afgørelse indføres et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram, som tager sigte på strategisk planlægning og harmonisering af frekvensanvendelsen for at sikre det indre markeds funktion på de EU-politikområder, hvor der anvendes frekvenser såsom politikker for elektronisk kommunikation, forskning, teknologisk udvikling og rummet, transport, energi og det audiovisuelle område.
Denne afgørelse er ikke til hinder for, at der er tilstrækkelige frekvenser til rådighed til andre EU-politikområder såsom civilbeskyttelse og katastrofehjælp og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik.
2. Denne afgørelse berører ikke gældende EU-ret, navnlig direktiv 1999/5/EF, 2002/20/EF og 2002/21/EF, og, med forbehold af denne afgørelses artikel 6, beslutning nr. 676/2002/EF samt foranstaltninger, der træffes på nationalt plan i overensstemmelse med EU-retten.
3. Denne afgørelse berører ikke foranstaltninger, der i fuld overensstemmelse med EU-retten træffes på nationalt plan for at forfølge mål af almen interesse, navnlig i forbindelse med regulering af indhold og audiovisuel politik.
Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes ret til at tilrettelægge og anvende deres frekvenser til formål i forbindelse med den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvaret. Når denne afgørelse eller foranstaltninger vedtaget på grundlag heraf for de frekvensbånd, der er specificeret i artikel 6, berører frekvenser, som en medlemsstat anvender udelukkende og direkte til sin offentlige sikkerhed og sit forsvar, kan medlemsstaten i nødvendigt omfang fortsætte med at anvende nævnte frekvensbånd med henblik på den offentlige sikkerhed og forsvaret, indtil de systemer, der anvender båndet på datoen for henholdsvis ikrafttrædelsen af denne afgørelse eller af en foranstaltning vedtaget på grundlag heraf, er afviklet. Medlemsstaten underretter Kommissionen om sin afgørelse.
Artikel 2
Generelle reguleringsprincipper
1. Medlemsstaterne samarbejder med hinanden og med Kommissionen på en gennemsigtig måde for at sikre en konsekvent anvendelse af følgende generelle reguleringsprincipper i hele Unionen:
a)
brug af den mest hensigtsmæssige og mindst ressourcekrævende tilladelsesordning på en sådan måde, at der opnås størst mulig fleksibilitet og effektivitet i frekvensanvendelsen En sådan tilladelsesordning baseres på objektive, transparente, ikkediskriminerende og forholdsmæssige kriterier
b)
fremme af udviklingen af det indre marked ved at bane vejen for fremtidige EU-dækkende digitale tjenester og ved at fremme reel konkurrence
c)
fremme af konkurrence og innovation under hensyn til nødvendigheden af at undgå skadelig interferens og af at sikre tjenesternes tekniske kvalitet for at lette adgangen til bredbåndstjenester og opfylde behovet for øget trådløs datatrafik
d)
fuld hensyntagen til relevant EU-ret, bl.a. om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter, når de tekniske betingelser for frekvensanvendelse fastsættes
e)
fremme af teknologi- og tjenesteneutralitet i brugsrettighederne til frekvenser, når det er muligt.
2. For elektronisk kommunikation gælder, udover de generelle reguleringsprincipper, der er fastsat i denne artikels stk. 1, følgende specifikke principper i overensstemmelse med artikel 8a, 9, 9a og 9b i direktiv 2002/21/EF og med beslutning nr. 676/2002/EF:
a)
anvendelse af teknologi- og tjenesteneutralitet i brugsrettighederne til frekvenser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester og overdragelse eller leasing af individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser
b)
fremme af harmoniseringen af radiofrekvensanvendelse i hele Unionen i overensstemmelse med behovet for at sikre en virkningsfuld og effektiv anvendelse
c)
lettelse af øget trådløs datatrafik og trådløse bredbåndstjenester, navnlig via øget fleksibilitet, og fremme af innovation under hensyntagen til behovet for at undgå skadelig interferens og sikre tjenesters tekniske kvalitet.
Artikel 3
Politikmål
For at fokusere på denne afgørelses prioriteter samarbejder medlemsstaterne og Kommissionen om at understøtte og nå følgende politikmål:
a)
at fremme en effektiv forvaltning og anvendelse af frekvenser for bedst muligt at imødekomme den stigende efterspørgsel efter frekvenser, samtidig med at der tages hensyn til frekvensers store samfundsmæssige, kulturelle og økonomiske værdi
b)
at søge at allokere tilstrækkelige og egnede frekvenser til støtte for gennemførelsen af EU-politikmål og bedst muligt at imødekomme den voksende efterspørgsel efter trådløs datatrafik, hvilket giver mulighed for udvikling af kommercielle og offentlige tjenester, under hensyntagen til vigtige mål af almen interesse såsom kulturel mangfoldighed og mediepluralisme; med henblik herpå bør der på grundlag af oversigten over frekvensanvendelser oprettet i henhold til artikel 9 gøres alt, hvad der er muligt, for at identificere mindst 1 200 MHz egnede frekvenser til allokering senest i 2015. Dette tal omfatter frekvenser, der allerede anvendes
c)
at bygge bro over den digitale kløft og bidrage til målsætningerne i den digitale dagsorden for Europa ved at fremme adgang til bredbånd med en hastighed på ikke mindre end 30 Mbps inden udgangen af 2020 for alle Unionens borgere og gøre det muligt for Unionen at have den højeste bredbåndshastighed og størst mulige kapacitet
d)
at gøre det muligt for Unionen at tage føringen på området for trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester ved at frigøre tilstrækkelige frekvensressourcer i omkostningseffektive bånd, således at disse tjenester kan være til rådighed generelt
e)
at sikre muligheder for både erhvervssektoren og den offentlige sektor ved hjælp af større kapacitet for mobile bredbånd
f)
at fremme innovation og investeringer gennem større fleksibilitet i frekvensanvendelsen, konsekvent overholdelse af principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet i hele Unionen i forbindelse med de teknologiske løsninger, som måtte blive valgt, en tilstrækkelig forudsigelig regulering som fastsat i bl.a. rammebestemmelserne for elektroniske kommunikationsnet, frigørelse af harmoniserede frekvenser til nye avancerede teknologier og gennem muligheden for handel med brugsrettigheder til frekvenser, hvorved der skabes mulighed for etablering af fremtidige EU-dækkende digitale tjenester
g)
at fremme let adgang til frekvenser ved at høste fordelene ved generelle tilladelser til elektronisk kommunikation i henhold til artikel 5 i direktiv 2002/20/EF
h)
at tilskynde til passiv infrastrukturdeling, hvor denne er forholdsmæssigt afpasset og ikke-diskriminerende, jf. artikel 12 i direktiv 2002/21/EF
i)
at bibeholde og udvikle effektiv konkurrence, herunder navnlig inden for elektroniske kommunikationstjenester, ved gennem forudgående foranstaltninger eller efterfølgende afhjælpende foranstaltninger at forsøge at undgå visse virksomheders for store akkumulering af brugsrettigheder til frekvenser, hvilket skader konkurrencen væsentligt
j)
at mindske opsplitningen af det indre marked og fuldt ud udnytte dets potentiale for at fremme økonomisk vækst og udnytte stordriftsfordele på EU-niveau ved hjælp af en forbedret samordning og harmonisering af de tekniske vilkår for anvendelse af og adgang til frekvenser alt efter, hvad der er relevant
k)
at undgå skadelig interferens eller forstyrrelser fra andet radiobølge- eller ikkeradiobølgeudstyr, bl.a. ved at lette udviklingen af standarder, hvilket bidrager til effektiv frekvensanvendelse, og ved at øge modtageres modstandsdygtighed over for interferens, under hensyntagen til navnlig den kumulerede virkning af det stigende antal og den øgede tæthed af radiobølgeudstyr og -applikationer
l)
at fremme tilgængeligheden af nye forbrugsvarer og -teknologier, for at sikre forbrugernes støtte til overgangen til digital teknologi og sikre en effektiv anvendelse af den digitale dividende
m)
at reducere Unionens CO2-fodaftryk ved at forøge den tekniske effektivitet og energieffektiviteten af trådløse kommunikationsnet og -udstyr.
Artikel 4
Øget effektivitet og fleksibilitet
1. Medlemsstaterne fremmer i samarbejde med Kommissionen i relevant omfang både kollektiv og delt frekvensanvendelse.
Medlemsstaterne fremmer desuden udviklingen af aktuelle og nye teknologier, f.eks. inden for kognitiv radio, herunder de, der anvender "white spaces".
2. Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om at øge fleksibiliteten i frekvensanvendelsen for at fremme innovation og investeringer ved hjælp af muligheden for at anvende ny teknologi og ved hjælp af overdragelse eller leasing af brugsrettigheder til frekvenser.
3. Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om at fremme udviklingen og harmoniseringen af standarderne for radioudstyr og telekommunikationsterminaler og for elektrisk og elektronisk udstyr og net, om nødvendigt på grundlag af standardiseringsmandater, som Kommissionen udsteder til de relevante standardiseringsorganer. Der skal desuden udvises særlig opmærksomhed omkring standarder for udstyr, der anvendes af handicappede.
4. Medlemsstaterne fremmer F&U-aktiviteter i nye teknologier såsom kognitive teknologier og geolokaliseringsdatabaser.
5. Medlemsstaterne fastlægger om nødvendigt udvælgelseskriterier og -procedurer for tildeling af brugsrettigheder til frekvenser, der fremmer konkurrence, investeringer og en effektiv frekvensanvendelse som et offentligt gode samt fremmer sameksistensen mellem nye og eksisterende tjenester og udstyr. Medlemsstaterne fremmer en fortsat effektiv anvendelse af radiofrekvenser til net, udstyr og applikationer.
6. Når det er nødvendigt for at sikre en effektiv anvendelse af brugsrettigheder til frekvenser og for at undgå hamstring af frekvenser, kan medlemsstaterne overveje at træffe passende foranstaltninger, såsom økonomiske sanktioner, bonusordninger eller tilbagekaldelse af rettigheder. Disse foranstaltninger skal indføres og anvendes på en transparent, ikkediskriminerende og forholdsmæssig måde.
7. For elektroniske kommunikationstjenester vedtager medlemsstaterne inden den 1. januar 2013 allokerings- og tilladelsesforanstaltninger, der fremmer udviklingen af bredbåndstjenester, i overensstemmelse med direktiv 2002/20/EF med det formål at opnå den størst mulige kapacitet og de højeste bredbåndshastigheder.
8. For at undgå en eventuel opsplitning af det indre marked på grund af forskellige udvælgelseskriterier og -procedurer for harmoniserede frekvenser, der er allokeret til elektroniske kommunikationstjenester og kan omsættes i alle medlemsstater, jf. artikel 9b i direktiv 2002/21/EF, letter Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og i overensstemmelse med nærhedsprincippet fastsættelsen og udvekslingen af bedste praksis for tilladelsesvilkår og -procedurer og fremmer udveksling af oplysninger om sådanne bånd for at øge overensstemmelsen i hele Unionen, opnået i overensstemmelse med principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet.
Artikel 5
Konkurrence
1. Medlemsstaterne fremmer effektiv konkurrence og undgår konkurrenceforvridning i det indre marked for elektroniske kommunikationstjenester i henhold til direktiv 2002/20/EF og 2002/21/EF.
De tager også konkurrencespørgsmål i betragtning, når de tildeler brugsrettigheder til frekvenser til brugere af private elektroniske kommunikationsnet.
2. Med henblik på stk. 1, første afsnit, og uden at dette berører anvendelsen af de gældende konkurrenceregler og de foranstaltninger, som medlemsstaterne vedtager for at nå et mål af almen interesse i henhold til artikel 9, stk. 4, i direktiv 2002/21/EF, kan medlemsstaterne bl.a. vedtage foranstaltninger, der:
a)
fastsætter en øvre grænse for mængden af frekvenser, for hvilke der kan tildeles brugsrettigheder til en enkelt virksomhed, eller knytter betingelser til sådanne brugsrettigheder, f.eks. at der skal gives adgang på engrosniveau, national eller regional roaming, i visse frekvensbånd eller grupper af frekvensbånd med lignende egenskaber, f.eks. frekvensbåndene under 1 GHz, som er allokeret til elektroniske kommunikationstjenester; sådanne supplerende betingelser kan kun pålægges af de kompetente nationale myndigheder
b)
hvis det er hensigtsmæssigt i betragtning af situationen på det nationale marked, reserverer en bestemt del af et frekvensbånd eller en gruppe af frekvensbånd med henblik på tildeling til nye operatører
c)
afviser at tildele nye brugsrettigheder til frekvenser eller at tillade nye frekvensanvendelser i bestemte frekvensbånd eller knytter betingelser til en ny tildeling af brugsrettigheder eller til tilladelser til nye frekvensanvendelser, for at undgå konkurrenceforvridning ved tildeling, overdragelse eller akkumulering af brugsrettigheder til radiofrekvenser
d)
forbyder eller knytter betingelser til overdragelser af brugsrettigheder til frekvenser, som ikke er underlagt fusionskontrol på nationalt plan eller EU-plan, når det er sandsynligt, at sådanne overdragelser vil skade konkurrencen væsentligt
e)
om nødvendigt efterfølgende ændrer de bestående rettigheder i overensstemmelse med direktiv 2002/20/EF for at rette op på den konkurrenceforvridning, der er opstået ved overdragelse eller akkumulering af brugsrettigheder til radiofrekvenser.
3. Ønsker medlemsstaterne at vedtage en af foranstaltningerne i denne artikels stk. 2, skal de handle i overensstemmelse med de procedurer for indførelse eller fravigelse af sådanne betingelser for brugsrettigheder til frekvenser, der er fastsat i direktiv 2002/20/EF.
4. Medlemsstaterne sikrer, at tilladelses- og udvælgelsesprocedurerne for elektroniske kommunikationstjenester fremmer effektiv konkurrence til gavn for borgere, forbrugere og erhvervslivet i Unionen.
Artikel 6
Frekvensbehov i forbindelse med trådløs bredbåndskommunikation
1. Medlemsstaterne tager i samarbejde med Kommissionen alle nødvendige skridt til at sikre, at der med hensyn til dækning og kapacitet er tilstrækkelige frekvenser til rådighed i Unionen, for at Unionen kan opnå de højeste bredbåndshastigheder i verden, og således gøre det muligt at trådløse applikationer sammen med en europæisk førerstilling inden for nye tjenester yder et bidrag til den økonomiske vækst og til virkeliggørelsen af målet om, at alle borgere skal have bredbåndsadgang med hastigheder på ikke under 30 Mbps i 2020.
2. Medlemsstaterne stiller de bånd, der er omfattet af beslutning 2008/411/EF (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EF (2,5-2,69 GHz) og 2009/766/EF (900-1 800 MHz), til rådighed på de betingelser, som er fastsat i disse beslutninger, for at fremme en bredere adgang til trådløse bredbåndstjenester til gavn for borgere og forbrugere i Unionen. Afhængigt af efterspørgslen på markedet gennemfører medlemsstaterne tilladelsesprocessen inden den 31. december 2012, uden at dette berører den eksisterende udbredelse af tjenester, og på betingelser, der giver forbrugerne let adgang til trådløse bredbåndstjenester.
3. Medlemsstaterne fremmer, at udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester løbende opdaterer deres net med den nyeste, mest effektive teknologi med henblik på at skabe deres egne frekvensdividender i overensstemmelse med principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet.
4. Medlemsstaterne gennemfører inden den 1. januar 2013 tilladelsesprocessen for at tillade brugen af 800 MHz-båndet til elektroniske kommunikationstjenester. I medlemsstater, hvor særlige nationale eller lokale forhold eller problemer med grænseoverskridende frekvenskoordinering forhindrer, at frekvensbåndet kan stilles til rådighed i den pågældende medlemsstat, indrømmer Kommissionen specifikke fritagelser frem til den 31. december 2015 på behørigt begrundet anmodning fra den pågældende medlemsstat.
Hvis en medlemsstats dokumenterede problemer med grænseoverskridende frekvenskoordinering med et eller flere lande, herunder kandidatlande eller tiltrædelseslande, fortsat eksisterer efter 31. december 2015, og disse forhindrer, at 800 MHz-båndet kan stilles til rådighed, indrømmer Kommissionen undtagelsesvise fritagelser på årsbasis, indtil hindringerne er fjernet.
En medlemsstat, som er indrømmet en fritagelse i henhold til første eller andet afsnit, sikrer, at anvendelsen af 800 MHz-båndet ikke forhindrer, at dette bånd stilles til rådighed for andre elektroniske kommunikationstjenester end radio- og tv-transmission i nabomedlemsstaterne.
Dette stykke finder også anvendelse på problemerne med frekvenskoordinering i Republikken Cypern, som skyldes, at Cyperns regering ikke kan udøve en effektiv kontrol på en del af sit territorium.
5. Medlemsstaterne overvåger i samarbejde med Kommissionen løbende kapacitetsbehovet for trådløse bredbåndstjenester. På baggrund af resultaterne af analysen i artikel 9, stk. 4, vurderer og meddeler Kommissionen senest den 1. januar 2015 Europa-Parlamentet og rådet, om der er behov for at harmonisere yderligere frekvensbånd.
Medlemsstaterne kan, hvis det er relevant og i overensstemmelse med EU-retten, sikre, at der for de direkte omkostninger i forbindelse med omstilling eller reallokering af frekvensanvendelsen ydes en tilstrækkelig kompensation i henhold til national ret.
6. Medlemsstaterne fremmer i samarbejde med Kommissionen adgangen til bredbåndstjenester i 800 MHz-båndet i fjerntliggende og tyndt befolkede områder, når det er hensigtsmæssigt. Medlemsstaterne undersøger i denne forbindelse, hvordan det sikres, og træffer i givet fald tekniske og reguleringsmæssige foranstaltninger til at sikre, at frigørelse af frekvenser i 800 MHz-båndet ikke er til ulempe for PMSE-brugere (programme making and special events).
7. Kommissionen vurderer i samarbejde med medlemsstaterne, om det er berettiget og muligt at udvide allokeringerne af sendefrekvenser på et tilladelsesfrit grundlag til systemer med trådløs adgang, herunder radiobaserede lokalnet.
8. Medlemsstaterne tillader overdragelse eller leasing af brugsrettigheder til frekvenser for de harmoniserede frekvensbånd 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz og 3,4-3,8 GHz.
9. For at sikre, at alle borgere får adgang til avancerede digitale tjenester, herunder bredbåndstjenester, navnlig i fjerntliggende og tyndt befolkede områder, kan medlemsstaterne og Kommissionen undersøge, om der er tilstrækkelige frekvenser til rådighed til at udbyde satellitbaserede bredbåndstjenester med internetadgang.
10. Medlemsstaterne undersøger i samarbejde med Kommissionen muligheden for at sprede adgangen til og brugen af picoceller og femtoceller. De tager fuldt hensyn til potentialet i disse mobilbasestationer og i delt og tilladelsesfri frekvensanvendelse til at udgøre grundlaget for trådløse net, der kan være af afgørende betydning for at bygge bro over den digitale kløft.
Artikel 7
Frekvensbehov i forbindelse med andre politikker for trådløs kommunikation
For at støtte den fremtidige udvikling af innovative audiovisuelle medietjenester og andre tjenester for EU-borgere og i betragtning af de samfundsøkonomiske fordele ved et indre digitalt marked søger medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen at sikre, at der er tilstrækkelige frekvenser til rådighed for satellitbaseret og landbaseret levering af sådanne tjenester, forudsat at behovet er behørigt begrundet.
Artikel 8
Frekvensbehov i forbindelse med andre specifikke EU-politikker
1. Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at der er tilgængelige frekvenser, og beskytter frekvenser, som er nødvendige for at overvåge jordens atmosfære og overflade, og som giver mulighed for udvikling og udnyttelse af rumbaserede applikationer og forbedring af transportsystemer, herunder navnlig frekvenser til det globale civile navigationssatellitsystem Galileo (17), til programmet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) (18) og til intelligente transportsikkerheds- og transportstyringssystemer.
2. Kommissionen gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne undersøgelser om at spare energi i forbindelse med frekvensanvendelse med henblik på at bidrage til gennemførelsen af en politik for lave kulstofemissioner, og overvejer at stille frekvenser til rådighed for trådløse teknologier med potentiale til at øge energibesparelsen og -effektiviteten for andre forsyningsnet som f.eks. vandforsyningsnet, herunder intelligente energinet og målere.
3. Kommissionen søger i samarbejde med medlemsstaterne at sikre, at der stilles tilstrækkelige frekvenser til rådighed på harmoniserede vilkår til at understøtte udviklingen af sikkerhedstjenester og den frie bevægelighed af dermed beslægtede tjenester og til udviklingen af innovative indbyrdes kompatible løsninger i forbindelse med offentlig sikkerhed og beskyttelse, civilbeskyttelse og katastrofehjælp.
4. Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder med forskersamfundet og det akademiske miljø om at udpege en række forsknings- og udviklingsinitiativer og innovative applikationer, som kan have stor samfundsøkonomisk virkning og/eller stort investeringspotentiale, og ser på disse applikationers frekvensbehov og overvejer om nødvendigt en tilstrækkelig stor allokering af frekvenser til sådanne applikationer på harmoniserede tekniske vilkår med den mindst mulige administrative byrde.
5. Medlemsstaterne søger i samarbejde med Kommissionen at sikre de fornødne frekvensbånd til PMSE i overensstemmelse med Unionens målsætning om at forbedre det indre markeds integration og adgangen til kultur.
6. Medlemsstaterne og Kommissionen søger at sikre, at der er tilgængelige frekvenser for radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) og andre trådløse kommunikationsteknologier i tilknytning til tingenes internet (IoT), og samarbejder for at fremme udviklingen af standarder for og harmoniseringen af frekvensallokering til IoT-kommunikation på tværs af medlemsstaterne.
Artikel 9
Oversigt
1. En oversigt over de nuværende frekvensanvendelser (både til kommercielle og offentlige formål) oprettes hermed.
Oversigten tjener følgende formål:
a)
at give mulighed for at identificere frekvensbånd, hvor de nuværende frekvensanvendelsers effektivitet kan forbedres
b)
at medvirke til at identificere frekvensbånd, der kunne egne sig til reallokering, og muligheder for frekvensdeling for at støtte de EU-politikker, der er omhandlet i denne afgørelse, under hensyn til kommende frekvensbehov på grundlag af bl.a. efterspørgslen fra forbrugere og operatører og til mulighederne for at imødekomme behovene
c)
at bidrage til at analysere de forskellige typer frekvensanvendelser hos både private og offentlige brugere
d)
at hjælpe med at identificere frekvensbånd, der kunne allokeres eller reallokeres, så de udnyttes mere effektivt, fremmer innovationen og øger konkurrencen i det indre marked, og undersøge nye former for frekvensdeling til gavn for både private og offentlige brugere, samtidig med at der tages hensyn til eventuelle positive og negative virkninger af allokering eller reallokering af de pågældende frekvensbånd og af tilstødende frekvensbånd for de nuværende brugere.
2. Med henblik på at sikre ensartet anvendelse af stk. 1 vedtager Kommissionen under størst muligt hensyn til Frekvenspolitikgruppens synspunkter gennemførelsesforanstaltninger senest den 1. juli 2013 for at:
a)
udvikle praktiske fremgangsmåder og ensartede formater for medlemsstaternes indsamling og indberetning af data til Kommissionen om de nuværende frekvensanvendelser, forudsat at reglerne om forretningshemmeligheder i artikel 8 i beslutning nr. 676/2002/EF og medlemsstaternes ret til at tilbageholde fortrolige oplysninger respekteres, under hensyntagen til målet om at minimere medlemsstaternes administrative byrde og nuværende forpligtelser i medfør af andre EU-retten, navnlig forpligtelser til at indberette specifikke oplysninger
b)
udvikle en metode til analyse af den teknologiske udvikling samt frekvensbehovene og -efterspørgslen i fremtiden på de af Unionens politikområder, der er omfattet af denne afgørelse, navnlig for de tjenester, der kan operere i frekvensintervallet 400 MHz til 6 GHz, for at identificere nye og potentielt betydelige frekvensanvendelser.
Disse gennemførelsesforanstaltninger vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 13, stk. 2.
3. Kommissionen administrerer den i stk. 1 omhandlede oversigt i overensstemmelse med de gennemførelsesforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 2.
4. Kommissionen foretager analysen af den teknologiske udvikling samt frekvensbehovene og -efterspørgslen i fremtiden i overensstemmelse med de gennemførelsesforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, litra b). Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af denne analyse.
Artikel 10
Internationale forhandlinger
1. I internationale forhandlinger vedrørende frekvensspørgsmål gælder følgende specifikke principper:
a)
hvis området for de internationale forhandlinger henhører under Unionens kompetence, fastlægges Unionens holdning i overensstemmelse med EU-retten
b)
hvis området for de internationale forhandlinger henhører dels under Unionens, dels under medlemsstaternes kompetence, søger Unionen og medlemsstaterne at fastlægge en fælles holdning i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde.
Med henblik på anvendelsen af stk. 1, litra b), samarbejder Unionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om enhed i Unionens og dens medlemsstaters optræden udadtil.
2. Unionen yder efter anmodning medlemsstaterne juridisk, politisk og teknisk bistand med henblik på at løse problemer i forbindelse med frekvenskoordinering med Unionens nabolande, herunder kandidatlande og tiltrædelseslande, således at de pågældende medlemsstater kan opfylde deres forpligtelser i henhold til EU-retten. Når Unionen yder bistand, anvender den alle sine juridiske og politiske beføjelser til at fremme gennemførelsen af EU-politikker.
Unionen støtter også tredjelandes indsats for at gennemføre frekvensforvaltning, som er kompatibel med Unionens, med sigte på at forsvare Unionens frekvenspolitiske mål.
3. I forhandlinger med tredjelande i bilateral eller multilateral sammenhæng er medlemsstaterne bundet af deres forpligtelser i henhold til EU-retten. Ved underskrift eller anden accept af en hvilken som helst international forpligtelse om frekvensressourcer sørger medlemsstaterne for, at deres underskrift eller enhver anden form for accept ledsages af en fælles erklæring om, at de gennemfører sådanne internationale aftaler eller forpligtelser i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 11
Samarbejde mellem forskellige organer
1. Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder om at forbedre de nuværende institutionelle rammer for at fremme samordning af frekvensforvaltningen på EU-plan, herunder i spørgsmål, som direkte berører to eller flere medlemsstater, med henblik på at videreudvikle det indre marked og sikre, at Unionens frekvenspolitiske mål nås fuldt ud.
2. Kommissionen og medlemsstaterne tilskynder standardiseringsorganerne, CEPT, Kommissionens Fælles Forskningscenter og alle relevante parter til at arbejde tæt sammen i tekniske spørgsmål for at fremme en effektiv frekvensanvendelse. Med dette mål for øje sikrer de, at der er sammenhæng mellem frekvensforvaltning og standardisering til gavn for det indre markeds funktion.
Artikel 12
Offentlig høring
Når det er relevant, tilrettelægger Kommissionen offentlige høringer for at indsamle synspunkter fra alle interessenter og fra offentligheden generelt om frekvensanvendelsen i EU.
Artikel 13
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af Frekvensudvalget, der er nedsat ved beslutning nr. 676/2002/EF. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Afgiver udvalget ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 finder anvendelse.
Artikel 14
Overholdelse af politiske retningslinjer og mål
Medlemsstaterne anvender de i denne afgørelse fastsatte politiske retningslinjer og mål senest den 1. juli 2015, medmindre andet er angivet heri.
Artikel 15
Rapportering og evaluering
Senest den 10. april 2014 aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de udførte aktiviteter og vedtagne foranstaltninger i henhold til denne afgørelse.
Medlemsstaterne meddeler Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige med henblik på at evaluere anvendelsen af denne afgørelse.
Senest den 31. december 2015 foretager Kommissionen en evaluering af anvendelsen af denne afgørelse.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 17
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 14. marts 2012.