РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 10 юни 2010 година
относно указания за изчисляване на земните запаси от въглерод за целите на приложение V към Директива 2009/28/ЕО
(нотифицирано под номер C(2010) 3751)
(2010/335/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (1), и по-специално приложение V, част В, точка 10 към цитираната директива,
като има предвид, че:
(1)
В Директива 2009/28/ЕО са формулирани правилата за изчисляване на въздействието върху емисиите на парникови газове на транспортните биогорива, другите течни горива от биомаса и на съответните използвани за сравнение минерални горива (biofuels, bioliquids and their fossil fuel comparators), при които се вземат под внимание и емисиите, произтичащи от изменения на земните въглеродни запаси, причинени от промени в земеползването. В Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 1998 г. относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 93/12/ЕИО на Съвета (2) също са включени съответни правила, специално по отношение на биогоривата.
(2)
Комисията следва да съобрази своите указания за изчисляване на земните въглеродни запаси с публикуваните в 2006 г. Указания на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове. Тези указания се отнасят за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове и не са формулирани по начин, подходящ за непосредствено прилагане от стопанските оператори. Ето защо, уместно е в случаите, когато в цитираните Указания на IPCC липсва необходимата информация във връзка с производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса или няма препратка към такава информация, да се ползват други научни източници на данни.
(3)
При изчисляването на въглеродните запаси в органичните вещества в почвата е уместно да се вземат предвид климатът, типът почва, растителната покривка, стопанисването на земята и въглеродните притоци към почвата. По отношение на минералните почви, методиката „Ниво 1“ на IPCC за органичния въглерод в почвата (IPCC Tier 1 methodology for soil organic carbon) представлява подходящ за използване метод за разглежданата тук цел, тъй като обхваща цялата глобална повърхност. Що се отнася до органичните почви, методиката е насочена по-специално към отчитане на загубите на въглерод в резултат на дренирането на почвата, като при това се разглеждат само годишните загуби на въглерод. Тъй като дренирането на почвата води до големи загуби на въглеродни запаси, които не могат да се компенсират от намалението на емисии на парникови газове при използването на транспортни биогорива или други течни горива от биомаса, и тъй като използването на дрениране на торфенисти почви е забранено съгласно формулираните в Директива 2009/28/ЕО критерии за устойчиво развито производство на такива горива, достатъчно е да бъдат формулирани общи правила за определяне на съдържанието на органичен въглерод в почвите и за загубите на въглерод от органичните почви.
(4)
За изчисляването на въглеродните запаси в живата биомаса и мъртвата органична материя е подходящо да се използва подход с ниска степен на сложност, съответстващ на методиката „Ниво 1“ на IPCC за растителност (IPCC Tier 1 methodology for vegetation). В съответствие с тази методика разумно е да се приеме, че целият въглероден запас в живата биомаса и мъртвата органична материя се губи от земята при нейната конверсия. Обикновено запасът в мъртвата органична материя е от малко значение при конверсия на земя с цел отглеждане на култури за производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса, но следва да се отчита поне във връзка с конверсията на гори.
(5)
При изчисляване на въздействието на конверсията на земи върху емисиите на парникови газове стопанските оператори следва да могат да използват действителните стойности на въглеродните запаси, свързани със съответното земеползване преди и след конверсията. Също така те трябва да могат да използват и стандартни стойности, следователно уместно е такива стойности да бъдат посочени в настоящите указания. От друга страна, обаче, не е необходимо да се посочват стандартни стойности за малко вероятни комбинации от климат и тип почва.
(6)
В приложение V към Директива 2009/28/ЕО е формулиран методът за изчисляване на въздействията върху емисиите на парникови газове, както и правила за изчисляване на годишните емисии в резултат от изменения на въглеродните запаси, дължащи се на промени в земеползването. С приложените към настоящото решение указания се определят правила за изчисляване на земните въглеродни запаси, които допълват правилата, формулирани в приложение V,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Указанията за изчисляване на земните въглеродни запаси, за целите съгласно приложение V към Директива 2009/28/ЕО, са формулирани в приложението към настоящото решение.
Член 2
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 10 юни 2010 година.
KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 10. juni 2010
om retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF
(meddelt under nummer K(2010) 3751)
(2010/335/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (1), særlig bilag V, del C, punkt 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Direktiv 2009/28/EF fastsætter regler for beregning af drivhusgaseffekten af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og de tilsvarende fossile brændstoffer, der sammenlignes med, som tager højde for emissioner fra ændringer i kulstoflagre forårsaget af ændringer i arealanvendelsen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (2) indeholder tilsvarende regler for biobrændstoffer.
(2)
Kommissionen bør udarbejde sine retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden med udgangspunkt i retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser af 2006 fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer, IPCC. De retningslinjer vedrørte nationale drivhusgasopgørelser og har ikke en form, som er let at forstå for de økonomiske aktører. Hvis der i IPCC’s retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser mangler de nødvendige oplysninger for produktion af biobrændstof og flydende biobrændsel, eller hvis sådanne oplysninger ikke er tilgængelige, er det derfor passende at trække på andre videnskabelige datakilder.
(3)
Ved beregning af kulstoflagrene i organisk materiale i jorden bør der tages højde for klima, jordtype, arealdække, arealforvaltning og kulstoftilførsel. For mineraljord er IPCC’s Tier 1-metodologi for organisk kulstof i jorden en passende metode til formålet, da den kan anvendes globalt. For organisk jord tages der i IPCC’s metodologi navnlig højde for kulstoftab efter jorddræning, men kun udtrykt som årlige tab. Da jorddræning normalt fører til stort tab af kulstofbeholdning, som ikke kan opvejes af drivhusgasbesparelsen for biobrændstoffer eller flydende biobrændsler, og da afvanding af tørvebundsarealer er forbudt i henhold til bæredygtighedskriterierne i direktiv 2009/28/EF, er det tilstrækkeligt at fastsætte generelle regler for bestemmelse af organisk kulstof i jorden eller kulstoftab for organisk jord.
(4)
Til beregning af kulstoflageret i levende biomasse og dødt organisk materiale vil en metode med lav kompleksitet svarende til IPCC’s Tier 1-metodologi for vegetation være passende. Ifølge den metodologi er det rimeligt at antage, at hele kulstoflageret i levende biomasse og dødt organisk materiale går tabt, når et areal omlægges. Dødt organisk materiale har sædvanligvis kun mindre betydning ved arealomlægning til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, men der bør i det mindste for lukkede skove tages højde for det.
(5)
Ved beregning af drivhusgaseffekten ved arealomlægning bør de økonomiske aktører kunne benytte faktiske værdier for kulstoflagre i forbindelse med referencearealanvendelsen og arealanvendelsen efter omlægningen. De bør også kunne anvende faste værdier, som bør stilles til rådighed i disse retningslinjer. Det er dog ikke nødvendigt at stille faste værdier for usandsynlige kombinationer af klima og jordtype til rådighed.
(6)
Bilag V til direktiv 2009/28/EF beskriver metoden til beregning af drivhusgaseffekt og omfatter regler for beregning af de årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen. De retningslinjer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, fastlægger regler for beregning af kulstoflagre i jorden, som supplerer reglerne i bilag V -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Retningslinjerne for beregning af kulstoflagre i jorden med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF findes i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2010.