РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
KOMMISSIONENS AFGØRELSE
23. maj 2012
om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien
(2012/278/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 14,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EU) nr. 115/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien (»Indien« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt den 13. maj 2011 (3) efter en klage indgivet af European Industrial Fastener Institute (EIFI) (»klageren«) den 31. marts 2011 på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af Unionens samlede produktion af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål.
(3)
Som anført i betragtning 21 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af subsidie og skade perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføre midlertidige udligningsforanstaltninger (»den foreløbige fremlæggelse«), indgav en række interesserede parter skriftlige redegørelser, hvori de tilkendegav deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(6)
Dernæst blev alle parter underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at afslutte antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og at frigive de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(7)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger genfremsatte den ene part sine bemærkninger vedrørende definitionen af den pågældende vare og samme vare, jf. betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told, og hævdede, at visse varetyper burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse.
(8)
Undersøgelsen har imidlertid bekræftet, at de forskellige varetyper er dækket af beskrivelsen af den pågældende vare og samme vare, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor tilhører den samme varekategori. Derfor blev denne påstand afvist.
(9)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told.
3. SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(10)
I betragtning 24 i forordningen om midlertidig told henvises der til følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordning)
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
d)
Export Oriented Units Scheme (»EOUS«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
e)
Focus Product Scheme (»FPS-ordning«)
f)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)
g)
Electricity Duty Exemption (»EDE«) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet).
(11)
EU-erhvervsgrenen stillede spørgsmålstegn ved, om Kommissionen havde undladt at tage hensyn til en række subsidieordninger og som følge heraf undervurderede de subsidier, som det var blevet konstateret, at de indiske producenter modtog.
(12)
Som svar herpå skal det bemærkes, at klagen omfattede et stort antal nationale og lokale subsidieordninger, som blev medtaget i det spørgeskema, der blev sendt til de eksporterende producenter i Indien, og gennemgået af Kommissionen. Kun for de i betragtning 10 omhandlede ordninger blev det dog konstateret, at de undersøgte eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde modtaget subsidier.
(13)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 24-27 i forordningen om midlertidig told.
(14)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til konklusionerne vedrørende FPS-ordningen og til EDE-ordningen. For så vidt angår DEPBS, AAS, EPCGS og ECS, fremsatte de samarbejdsvillige eksporterende producenter detaljerede bemærkninger. De fleste af disse bemærkninger vedrørte beregningen af subsidiebeløbene, og visse bemærkninger førte til mindre justeringer af disse beregninger. De samlede konklusioner vedrørende disse ordninger blev imidlertid ikke anfægtet af disse bemærkninger og bekræftes. Der blev også modtaget bemærkninger om EOUS. I betragtning af konsekvenserne af disse bemærkninger om EOUS, jf. betragtning 13-19, er der ikke behov for en detaljeret gengivelse af de øvrige bemærkninger til ovennævnte fire ordninger.
3.2. Export Oriented Units Scheme (EOUS - ordning for eksportorienterede virksomheder)
3.2.1. Generelt
(15)
Der mindes om, at en eksportorienteret virksomhed (EOU) ifølge FT-policy 2009-2014 har en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer, jf. afsnit 3.5. i forordningen om midlertidig told. I princippet kan alle virksomheder, der forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOUS. Til gengæld er virksomheder med EOU-status berettiget til de i betragtning 71 i forordningen om midlertidig told omhandlede fordele. Disse fordele udgør finansielle bidrag fra Indiens regering (»GOI«), jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og de medfører en fordel for EOUS. De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(16)
I forordningen om midlertidig told blev det konstateret, at EOUS ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da den er i overensstemmelse med de strenge bestemmelser i grundforordningens bilag I, punkt h) og i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). Det kunne faktisk ikke fastslås, at GOI har en kontrolordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- og/eller omsætningsafgiftsfrie råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (jf. grundforordningens bilag II, del II, punkt 4, samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Hensigten med den indførte kontrolordning er at overvåge forpligtelsen til at opnå nettoindtjening i udenlandsk valuta og ikke forbruget af import i forbindelse med fremstilling af eksportvarer.
(17)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev der ikke fremført nogen væsentlige argumenter mod EOUSs art, som beskrevet ovenfor, navnlig mangelen på en effektiv kontrolordning og dens udligningsberettigelse. Derfor bekræftes konklusionerne om EOUS i betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told.
3.2.2. Bemærkninger fra Viraj Profiles Limited
(18)
Den eneste part i stikprøven med EOU-status var Viraj Profiles Limited (»Viraj«). EOU-subsidiesatsen for denne producent var i den indledende fase 2,73 % ud af en samlet subsidiesats på 3,2 %. Viraj tegnede sig i mængde for 87 % af den indiske eksport til Unionen.
(19)
Som allerede nævnt i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told indsendte Viraj detaljerede bemærkninger til ordningen. Den pågældende eksporterende producent hævdede, at det subsidie, der blev beregnet i forbindelse med ordningen, ikke ville være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, ifølge hvilken udligningstolden ikke må være højere end det udligningsberettigede subsidiebeløb, som virksomheden faktisk modtager. Denne hævdede derfor, at virksomhedens samlede subsidiesats ville være på under 2 %, dvs. ubetydelig. Virksomheden indsendte detaljerede regnskabsoplysninger som dokumentation for sin påstand.
(20)
Påstanden blev behørigt undersøgt. De detaljerede regnskabsoplysninger, som Viraj indsendte, kunne sammenholdes med de regnskabsoplysninger, der blev gennemgået ved kontrolbesøget, og disse oplysninger tydede faktisk på, at den udligningsberettigede fordel, som virksomheden havde i UP, var blevet overvurderet. Derfor er udligningstolden for Viraj blevet genberegnet i overensstemmelse hermed.
(21)
Følgelig blev Virajs EOUS-subsidiesats genberegnet og endelig fastsat til 0,44 %. Inkl. subsidiesatserne for EPCGS (genberegnet til 0,05 %), ECS (genberegnet til 0,12 %) og fritagelse for elektricitetsafgift (0,09 %) blev Virajs samlede subsidiesats endeligt fastsat til 0,7 %, dvs. under bagatelgrænsen.
3.2.3. EU-erhvervsgrenens bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger
(22)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte EU-erhvervsgrenen bemærkninger og hævdede, at genberegningen af de ydelser, Viraj modtog i forbindelse med EUOS, var uberettiget og ukorrekt. Den fremførte, at Kommissionens analyse var ufuldstændig, ikke i overensstemmelse med den måde, hvorpå institutionerne normalt udligner denne ordning, og at den ikke tog hensyn til andre mulige scenarier, hvor Viraj uretmæssigt kunne have afsat de toldfrit importerede varer. EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at Viraj’s sene fremlæggelse af de ikke-fortrolige bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger alvorligt tilsidesatte EU-erhvervsgrenens ret til at forsvare sig.
(23)
For så vidt angår genberegningen af Viraj’s subsidiemargen, bør det præciseres, at denne eksporterende producent havde påvist, at den fastsatte midlertidige udligningsberettigede told overskred det udligningsberettigede subsidiebeløb, der faktisk var modtaget. Virksomheden påviste faktisk, at den potentielle told, der blev givet afkald på, midlertidigt var blevet overvurderet, og at dette derfor måtte justeres i den endelige beregning Det ville have været i strid med bestemmelserne i grundforordningens artikel 3 at udligne visse finansielle bidrag, som klart og ubestrideligt ikke kan anses for at medføre nogen fordel for Viraj. For så vidt angår visse transaktioner, anses ordningen dog stadig for at have ydet specifikke subsidier til den pågældende virksomhed, som bør udlignes. Denne fremgangsmåde er derfor fuldt ud i overensstemmelse med den måde, hvorpå institutionerne har udlignet ordningen tidligere. Derfor er revisionen af EOUS-subsidiemargenen i fuld overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1.
(24)
For så vidt angår den påståede krænkelse af EU-erhvervsgrenens ret til at forsvare sig, skal det bemærkes, at Viraj's bemærkninger til EOUS-subsidieberegningen også var medtaget i to åbne indlæg, der blev modtaget før indførelsen af midlertidige foranstaltninger, samt i to senere åbne indlæg. Det første og vigtigste indlæg i den forbindelse, som foranledigede Kommissionen til at analysere spørgsmålet mere indgående og i sidste ende genoverveje sin holdning, blev forelagt i december 2011 og allerede nævnt i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told. Alle ovennævnte dokumenter blev straks medtaget i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Viraj's bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger var blot et resumé af den holdning, virksomheden allerede havde indtaget i sine tidligere redegørelser. Den ikke-fortrolige udgave af Viraj's bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger blev ganske vist indgivet af Viraj på et sent tidspunkt, men Kommissionen stillede den straks til rådighed for EU-erhvervsgrenen, som fik en forlænget frist til at fremsætte bemærkninger hertil.
(25)
På baggrund af ovenstående overvejelser måtte EU-erhvervsgrenens påstande afvises.
3.2.4. Andre subsidiespørgsmål
(26)
Der blev også modtaget bemærkninger til beregningen af subsidiemargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og beregningen af restsubsidiemargenen. Endvidere insisterede den eneste eksporterende producent, som havde anmodet om en individuel undersøgelse, på at få sin anmodning behandlet. I betragtning af konklusionerne under årsagssammenhæng nedenfor er det imidlertid ikke nødvendigt at træffe endelig afgørelse i den forbindelse.
4. EU-ERHVERVSGRENEN
(27)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 120-123 i forordningen om midlertidig told.
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger og EU-forbrug
(28)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende de indledende bemærkninger og EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 124-130 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Import fra det pågældende land
(29)
En part hævdede, at den foreløbige analyse af udviklingen i importpriserne fra Indien og prisunderbud ud fra gennemsnitspriser var vildledende, da den angiveligt ikke inddrager ændringer i varesammensætningen fra det ene år til det andet i den betragtede periode.
(30)
I den forbindelse er det værd at bemærke, at oplysninger om priser pr. varetype kun er tilgængelige for den UP, for hvilken eksporterende producenter og EU-producenter er blevet bedt om at udlevere en detaljeret liste over transaktioner i forbindelse med deres spørgeskemabesvarelser. Da der ikke findes oplysninger pr. varetype for de øvrige år i den betragtede periode, kan en meningsfuld analyse af udviklingen i importpriserne derfor kun baseres på gennemsnitspriser. Det bør også bemærkes, at den pågældende part ikke dokumenterede, hvorfor analysen vedrørende udviklingen i importpriserne var vildledende. Derfor blev denne påstand afvist.
(31)
For så vidt angår underbud, mindes der om, at for at fastslå prisunderbuddet i UP, jf. betragtning 134 i forordningen om midlertidig told, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Indien ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet således som fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende told og omkostninger efter importen.
(32)
Endvidere blev prissammenligningen foretaget for hver enkelt type transaktion i samme handelsled, jf. betragtning 135 i forordningen om midlertidig told. Derfor blev denne parts påstand om underbud afvist.
(33)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra det pågældende land, bekræftes konklusionerne i betragtning 131-135 i forordningen om midlertidig told.
5.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.3.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(34)
En part hævdede, at den analyse, der var foretaget i forordningen om midlertidig told vedrørende faldet i EU-erhvervsgrenens produktion, var vildledende, og hævdede, at faldet i produktionsmængde skulle ses i lyset af kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen, som også udviste en faldende tendens i den betragtede periode.
(35)
Undersøgelsen viste, at faldet i produktionen faldt sammen med nedgangen i salget og voksende lagre. Denne situation førte til, at en række EU-producenter lukkede nogle af deres produktionslinjer, hvilket forklarer nedgangen i kapacitetsudnyttelse. Påstanden fra denne part blev derfor afvist.
(36)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 137 og 138 i forordningen om midlertidig told.
5.3.2. Salgsmængde og markedsandel
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel, bekræftes konklusionerne i betragtning 139 i forordningen om midlertidig told.
5.3.3. Vækst
(38)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende vækst, bekræftes konklusionen i betragtning 140 i forordningen om midlertidig told.
5.3.4. Beskæftigelse
(39)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende beskæftigelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 141-142 i forordningen om midlertidig told.
5.3.5. Gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(40)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende gennemsnitlige enhedspriser i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 143 og 144 i forordningen om midlertidig told.
5.3.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital
(41)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital, bekræftes konklusionerne i betragtning 145-148 i forordningen om midlertidig told.
5.3.7. Lagerbeholdninger
(42)
En part anmodede Kommissionen om at skaffe aktuelle tal for udviklingen i lagerbeholdninger i den betragtede periode i stedet for indekserede tal og hævdede, at det ikke var muligt at fremsætte bemærkninger til eller vurdere lagerbeholdninger i procent af EU-erhvervsgrenens salg ud fra indekserede tal.
(43)
Af fortrolighedshensyn måtte visse mikroindikatorer, herunder lagerbeholdninger, indekseres, jf. betragtning 127 i forordningen om midlertidig told. Under alle omstændigheder muliggør indekseringen af EU-erhvervsgrenens slutlagre i tabel 10 i forordningen om midlertidig told en rimelig forståelse af udviklingen i lagerbeholdningerne i den betragtede periode. Derfor måtte denne påstand afvises.
(44)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende lagerbeholdninger, bekræftes konklusionen i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told.
5.3.8. Subsidiemargenens størrelse
(45)
Der mindes om, at det konstateredes, at den største indiske eksporterende producent, som tegner sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, ikke blev subsidieret. Derfor tegnede den subsidierede import sig for 13 % af den samlede mængde af den pågældende vare, der blev eksporteret fra Indien til Unionen. I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på den subsidierede import fra Indien kan de faktiske subsidiemargeners virkning for EU-erhvervsgrenen anses for at være ubetydelige.
5.3.9. Konklusion om skade
(46)
Undersøgelsen bekræftede, at de fleste skadesindikatorer udviste en faldende tendens i den betragtede periode. Betragtning 151-153 i forordningen om midlertidig told, hvori det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5, bekræftes derfor.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(47)
I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5 og 6, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import med oprindelse i Indien har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end den subsidierede import, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import.
(48)
Som anført i betragtning 18-21 ovenfor konstateredes det, at subsidiemargenen for den største indiske eksporterende producent, der tegner sig for 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, var ubetydelig for denne individuelle eksporterende producent, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5, og denne betragtes derfor som værende ikke-subsidieret i forbindelse med denne undersøgelse. Derfor blev blot 13 % af Indiens eksport af den pågældende vare til Unionen i UP subsidieret. Denne subsidierede import havde en markedsandel på 2 % i UP.
6.2. Virkningerne af den subsidierede import
(49)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen faldt med 21 %.
(50)
Med hensyn til priserne konstateredes det, at de gennemsnitlige priser på den subsidierede import lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Men de var ca. 12 % højere end priserne hos den indiske virksomhed, der ikke fandtes at være subsidieret.
(51)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den begrænsede mængde subsidieret import fra Indien til priser, der var højere end den ikke-subsidierede import, kun kan have spillet en meget begrænset rolle, om nogen, i forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
6.3. Andre faktorers indvirkning
6.3.1. Ikke-subsidieret import fra Indien
(52)
Den samlede importmængde fra Indien voksede drastisk med 65 % i den betragtede periode, og Indiens markedsandel steg fra 12,1 % til 18,3 %. Men som anført ovenfor udgjorde den ikke-subsidierede import 87 % af den samlede indiske eksportmængde i UP, svarende til en markedsandel på 15 % i UP, i modsætning til den markedsandel på 2 %, som den subsidierede import fra Indien udgjorde i samme periode.
(53)
Priserne på importen fra Indien faldt samlet set med 9 % i den betragtede periode, og de forblev hele tiden lavere end priserne på importen fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det bemærkes imidlertid, at det som omhandlet i betragtning 50 om de gennemsnitlige priser for den ikke-subsidierede import konstateredes, at de underbød EU-erhvervsgrenens priser langt mere end priserne på den subsidierede import.
6.3.2. Import fra andre tredjelande
(54)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende import fra andre tredjelande, bekræftes konklusionerne i betragtning 161-165 i forordningen om midlertidig told.
6.3.3. Den økonomiske krise
(55)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende virkningerne af den økonomiske krise i forbindelse med den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 166-169 i forordningen om midlertidig told.
6.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
(56)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportresultaterne hos EU-producenterne i stikprøven, bekræftes konklusionerne i betragtning 170 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(57)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Indien til lave priser. Det blev også konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(58)
Men i lyset af det forhold, at eksporten fra den største indiske eksporterende producent, der tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, ikke var subsidieret, konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem den subsidierede import, som tegnede sig for blot 13 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien, og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke i tilstrækkelig grad kan etableres. I betragtning af den subsidierede indiske eksports begrænsede mængde og meget lille markedsandel (2 %) og den omstændighed, at dens priser i gennemsnit var 12 % højere end priserne på den ikke-subsidierede import, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(59)
Analysen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, herunder den ikke-subsidierede import, importen fra andre tredjelande, den økonomiske krise og eksportresultaterne for EU-producenterne i stikprøven, viste, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, skyldes virkningerne af den ikke-subsidierede import fra Indien, der tegnede sig for 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, og som fandt sted til betydeligt lavere priser end den subsidierede import.
7. AFSLUTNING AF ANTISUBSIDIEPROCEDUREN
(60)
I mangel af en væsentlig årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, findes udligningsforanstaltninger unødvendige, og derfor bør nærværende antisubsidieprocedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 2.
(61)
Klageren og alle andre interesserede parter blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De indkomne bemærkninger ændrede ikke ved den konklusion, at nærværende antisubsidieprocedure bør afsluttes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EU) nr. 115/2012 er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, frigives.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2012.