РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 22. marts 2012
om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien
(2012/163/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Indledning
(1)
Den 13. maj 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen ("Kommissionen") en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien ("den pågældende vare").
(2)
Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse.
(3)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 31. marts 2011 af European Industrial Fasteners Institute (EIFI - "klageren") på vegne af producenter, der tegnede sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kendte importører, brugere, som den vidste var berørt, og de indiske myndigheder om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
1.2.1. Stikprøver af eksporterende producenter i Indien
(6)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Indien blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(7)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev eksporterende producenter i Indien anmodet om at give sig til kende senest 15 dage fra datoen for indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle de med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der var involveret i produktion og salg af den pågældende vare i perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP").
(8)
I alt fem eksporterende producenter, herunder en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien, afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Disse samarbejdsvillige virksomheder oplyste om eksporten af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som rapporteredes for undersøgelsesperioden af de fem samarbejdsvillige virksomheder, viste, at de indiske eksporterende producenters samarbejde var tæt på 100 %. Stikprøven blev således udtaget på grundlag af oplysningerne fra disse fem eksporterende producenter.
(9)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, baseredes udtagelsen af en stikprøve på den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen. Ud fra stikprøveoplysningerne tegnede de udvalgte virksomheder eller grupper sig for 99 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i UP, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede. En sådan stikprøve anses derfor for at medvirke til at begrænse undersøgelsen til et antal eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, samtidig med at der sikredes en høj grad af repræsentativitet.
1.2.2. Udtagelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien
(10)
De berørte parter og de indiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. De to eksporterende producenter uden for stikprøven insisterede på også at indgå i stikprøven. Men i betragtning af repræsentativiteten i forbindelse med den foreslåede stikprøve, som nævnt i betragtning 8 ovenfor, blev det konkluderet, at det ikke var nødvendigt at ændre eller udvide stikprøven.
1.2.3. Individuel undersøgelse af de virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
(11)
To samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse og besvarede antidumpingspørgeskemaet inden for tidsfristen.
(12)
I betragtning af den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes af de grunde, der er anført nedenfor, blev anmodningerne om individuelle undersøgelser ikke overvejet yderligere.
1.2.4. Stikprøve af EU-producenter
(13)
På baggrund af det tilsyneladende store antal EU-producenter blev stikprøver i indledningsmeddelelsen nævnt som en mulighed for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(14)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udvalgt en stikprøve af EU-producenter. Stikprøven bestod af fem virksomheder ud af de 15 EU-producenter, der var kendt forud for tidspunktet for indledningen af undersøgelsen, og som udvalgtes på grundlag af deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i EU. De tegnede sig for 37 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gøre sig bekendt med sagen og til at fremsætte bemærkninger om rimeligheden af dette valg inden for 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen interesserede parter var imod den foreslåede stikprøve bestående af fem selskaber.
(15)
Efterfølgende trak en af de fem udtagne EU-producenter sig ud af samarbejdet. De resterende fire virksomheder i stikprøven tegnede sig for 31 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Dermed blev stikprøven anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
1.2.5. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(16)
I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. To importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I betragtning af det lave antal importører, der gav sig til kende, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver.
1.3. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(17)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev således sendt spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien, til EU-producenterne i stikprøven, til de samarbejdsvillige importører i Unionen og til alle brugere, om hvem det vidstes, at de var berørt af undersøgelsen.
(18)
Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fra fire EU-producenter, der indgik i stikprøven. Ingen af importørerne eller brugerne besvarede spørgeskemaet.
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af de interesserede parter, og som den anså for nødvendige med henblik på en fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser.
(20)
En af parterne hævdede, at en af de eksporterende producenter havde fremsat alt for mange anmodninger om fortrolig behandling og ikke havde indsendt en tilstrækkeligt meningsfuld offentlig version af sin besvarelse af spørgeskemaet. Derfor burde de oplysninger, som denne virksomhed forelagde, ikke tages i betragtning, og den burde behandles som en ikkesamarbejdsvillig part i undersøgelsen.
(21)
Den ikkefortrolige version af besvarelsen fra denne eksporterende producent, som består af et indledende svar og en fuldstændig version udfyldt på grundlag af en mangelskrivelse, er imidlertid blevet vurderet endnu engang og fundet tilstrækkeligt fuldstændig til at kunne betragtes som en meningsfuld offentlig besvarelse. Denne påstand blev derfor afvist.
(22)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende parter:
Producenter i Unionen:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Ugivis S.A., Belley, Frankrig.
Eksporterende producenter i Indien:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Undersøgelsesperiode
(23)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (i det følgende benævnt "den betragtede periode").
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(24)
Den pågældende vare er skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål ("skruer mv.") med oprindelse i Indien, der for tiden henhører under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70.
2.2. Samme vare
(25)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Normal værdi
(26)
For så vidt angår fastsættelse af normal værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først, om de af stikprøven omfattede indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af deres samlede eksportsalg til Unionen i UP.
(27)
I forbindelse med en af de eksporterende producenter i stikprøven konstateredes det, at vedkommende ikke havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare. For denne eksporterende producent blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.1.1. Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg
(28)
For de eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg udpegede Kommissionen efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de eksporterende producenter, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(29)
Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(30)
Kommissionen undersøgte så, om de pågældende virksomheders salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(31)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(32)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(33)
For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. I dette øjemed blev salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G-omkostninger") og en rimelig fortjenstmargen lagt til eksportørens egne gennemsnitlige fremstillingsomkostninger pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, var procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen ved salg i normal handel af den pågældende eksporterende producents samme vare.
3.1.2. Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven uden et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg
(34)
For den samarbejdende eksporterende producent uden repræsentativt hjemmemarkedssalg blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved til virksomhedens egne fremstillingsomkostninger for den samme vare at lægge SA&G-omkostningerne og en rimelig fortjenstmargen pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, blev procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen for den pågældende eksporterende producents salg i normal handel af hver varetype.
3.2. Eksportpris
(35)
Eksportsalgspriserne blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3. Sammenligning
(36)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(37)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(38)
På denne baggrund blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, søfragt, forsikring, håndtering og lastning og hermed forbundne omkostninger samt for emballering, kreditter, dekorter, der ikke er nævnt på fakturaen, og provision, når dette var relevant og berettiget.
3.4. Dumpingmargener
3.4.1. For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven
(39)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteredes til Unionen, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(40)
På grundlag af ovenstående metodologi udgør dumpingmargenerne følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Det bør dog bemærkes, at den indiske eksporterende producent, om hvem det blev fastslået, at denne ikke foretog dumping, repræsenterede 87 % af Indiens eksport til Unionen.
(42)
Baseret på sine analyser af Kommissionens oplysningsdokument beregnede klageren en difference på 25 % mellem den normale værdi, der blev fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, og den virksomhed, om hvilken det konstateredes, at den ikke foretog dumping. Klageren fremførte, at en sådan forskel ikke findes på et konkurrencepræget marked, og at den ikke er realistisk for sektoren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden hævdede klageren, at den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, indkøbte skrot af rustfrit stål fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, og at købspriserne for dette råmateriale derfor ikke var et pålideligt grundlag for fastsættelsen af produktionsomkostningerne.
(43)
Den normale værdi for den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, er baseret på virksomhedens produktionsomkostninger pr. varetype, som er lavere end for de andre eksporterende producenter i stikprøven. Dette skyldes hovedsagelig, at førstnævnte virksomhed selv fremstiller rustfrit stål af skrot af rustfrit stål og derfor er fuldt integreret og drager fordel af stordrift, mens sidstnævnte virksomheder indkøber valsetråd af rustfrit stål, som er det vigtigste råmateriale til produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, på det åbne marked, herunder fra den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping.
(44)
Den normale værdi for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, er i de fleste tilfælde fastsat på grundlag af priser pr. varetype ved hjemmemarkedssalg. Der er kun begrænset konkurrence på Indiens hjemmemarked, og den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, solgte kun mængder, der ikke var repræsentative, på hjemmemarkedet i UP.
(45)
Med hensyn til indkøbet af skrot af rustfrit stål foretaget af den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, viste undersøgelsen, at denne virksomhed havde erhvervet skrot fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører, idet sidstnævnte repræsenterer mere end 70 % af de erhvervede mængder. Købsprisniveauerne for begge typer indkøb var sammenlignelige, også når skrottypens kvalitet tages i betragtning.
(46)
Som følge heraf bekræftes fastsættelselsen af den normale værdi for de eksporterende producenter i stikprøven, og klagerens påstand afvises.
3.4.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(47)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(48)
En samarbejdsvillig indisk eksporterende producent insisterede efter offentliggørelsen af Kommissionens hensigt om at afslutte proceduren på, at virksomhedens anmodning om individuel behandling burde godtages med henvisning til, at den dumpingmargen, der var oplyst for samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, ikke svarede til virksomhedens situation.
(49)
Anmodningen om individuel undersøgelse er ikke blevet vurderet af Kommissionen, da fastsættelsen af margenen ophører med at være et problem ved afslutning af proceduren.
3.4.3. For de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter
(50)
For alle de andre indiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af stikprøvespørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede import fra Indien ifølge Eurostats statistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 97. På grundlag heraf blev graden af samarbejde anset for at være høj. Det blev anset for passende at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til et niveau svarende til den gennemsnitlige dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Faktisk tyder de foreliggende oplysninger på, at de ikke-samarbejdsvillige indiske eksportørers gennemsnitlige eksportpriser i UP var på linje med dem, der konstateredes for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Desuden er der intet, der tyder på andre normale værdier for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(51)
På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
4. EU-ERHVERVSGRENEN
4.1. EU-produktionen
(52)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet fra EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen og de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(53)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 52 000 ton i UP. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(54)
Som anført i betragtning 13 ovenfor blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Af de 15 EU-producenter, som forelagde oplysninger forud for indledningen af proceduren, blev der udtaget en stikprøve med fem selskaber. Som forklaret i betragtning 15 ovenfor besluttede en virksomhed efterfølgende ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. De resterende samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven tegnede sig for ca. 32 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP, og de blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen.
4.2. EU-erhvervsgrenen
(55)
Alle kendte EU-producenter, som er omtalt i betragtning 52 ovenfor, anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som "EU-erhvervsgrenen".
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger
(56)
Relevante importstatistikker fra Eurostat samt oplysningerne i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen, herunder de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev også anvendt i evalueringen af de relevante skadesfaktorer.
(57)
Skadesanalysen for så vidt angår de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet, tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed.
(58)
Skadesanalysen er for så vidt angår de mikroøkonomiske data, såsom transaktionspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger og lønninger, baseret på data fra EU-producenterne i stikprøven.
(59)
De fire EU-producenter i stikprøven blev også udtaget til at indgå i stikprøven for så vidt angår udløbsundersøgelsen i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som blev afsluttet den 7. januar 2012 (4). I denne undersøgelse blev et andet selskab, der ikke indgik i stikprøven i forbindelse med den aktuelle undersøgelse, medtaget i stikprøven. Da den periode, der er omfattet af skadesundersøgelsen, overlapper med udløbsundersøgelsen, er dataene for årene 2008 og 2009 identiske med undtagelse af en virksomhed. Ved at offentliggøre tallene for 2008 og 2009 ville det være muligt at udlede tallene for den virksomhed, der ikke indgik i stikprøven i denne sag. Derfor er mikroøkonomiske indikatorer, som f.eks. lagre, lønninger, investeringer, likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, angivet med indekstal.
5.2. EU-forbruget
(60)
EU-forbruget blev bestemt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen som anført i klagen og krydskontrolleret i besvarelserne af spørgeskemaerne og de efterprøvede oplysninger fra producenterne i stikprøven. Desuden blev den importerede mængde baseret på data fra Eurostat for den betragtede periode ligeledes taget i betragtning.
(61)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2008
2009
2010
UP
EU-forbrug (ton)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008 = 100)
100
84
101
109
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(62)
Det samlede forbrug på EU-markedet steg med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der en drastisk nedgang på 16 %, som angiveligt skyldtes de globale negative virkninger af den økonomiske krise på markedet, hvorefter forbruget igen steg med 21 % mellem 2009 og 2010 og med yderligere 7 % mellem 2010 og UP.
5.3. Importen fra Indien
(63)
Importen til Unionen fra Indien udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Indien (ton)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008 = 100)
100
130
151
165
Markedsandel
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
155
149
152
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter.
(64)
Importen fra Indien steg betydeligt, med 65 %, i den betragtede periode. Denne stigning var stærkest mellem 2008 og 2009, hvor importen steg med 30 %, og forbruget faldt med 16 %. Fra år til år vedblev den indiske import med at stige i 2010 (+16 %) og i undersøgelsesperioden (+10 %).
5.4. Importpriser og prisunderbud
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008 = 100)
100
79
85
91
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(65)
De gennemsnitlige priser på importen fra Indien faldt samlet med 9 % i den betragtede periode. Dette forklarer stigningen i markedsandelen for Indien fra 12,1 % til 18,3 % i samme periode. Den største stigning indtraf mellem 2008 og 2009, da de indiske eksportører øgede deres markedsandel med mere end 6 procentpoint.
(66)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet således som fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende told og omkostninger efter importen.
(67)
Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. Resultatet af sammenligningen, udtrykt som en procentdel af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i UP, viste et prisunderbud på mellem 3 % og 13 %. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at den indiske eksporterende producent, der ikke havde foretaget dumping, havde den højeste underbudsmargen.
5.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(68)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der er fastsat for EU-erhvervsgrenen i den analyserede periode.
5.5.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
Tabel 4
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (ton)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008 = 100)
100
81
89
75
Produktionskapacitet (ton)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitetsudnyttelse
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
98
94
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(69)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt betydeligt med 25 % i den betragtede periode. I forbindelse med vigende efterspørgsel faldt produktionen kraftigt med 19 % i 2009, hvorefter den igen steg med ca. 10 % i 2010. I UP faldt EU-produktionen igen med 17 % i forhold til det foregående år, selv om EU-forbruget steg med 7 %.
(70)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med ca. 21 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i den betragtede periode og forblev hele tiden under 50 %.
5.5.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008 = 100)
100
80
82
86
Markedsandel
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
81
79
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(71)
I forbindelse med et øget forbrug (+9 %), faldt salgsmængden for samme vare til den første uafhængige kunde i Unionen med 14 % i den betragtede periode. Som følge heraf faldt markedsandelen fra 46,5 % i 2008 til 36,6 % i UP. Efter et kraftigt fald i 2009 (-20 %) steg salgsmængden igen en smule i 2010 og i UP.
5.5.3. Vækst
(72)
EU-forbruget steg med 9 % mellem 2008 og UP. EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og markedsandel faldt dog i denne periode med henholdsvis 14 % og 21 %. Samtidig steg importen fra Indien betydeligt med 65 %.
5.5.4. Beskæftigelse
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
1 007
863
821
761
Indeks (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
99
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(73)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af ansatte reduceret i overensstemmelse hermed, dvs. med 24 %, i den betragtede periode. Mellem 2008 og UP steg arbejdskraftomkostningerne pr. ansat med 6 %.
(74)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat udviste et beskedent fald på 1 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den begyndte at stige igen hen imod UP.
5.5.5. Gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008 = 100)
100
64
90
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.
(75)
De gennemsnitlige salgspriser faldt med 2 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 var EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 36 % i forbindelse med den økonomiske krise og et kraftigt fald i priserne for importen fra Indien (-21 %). I 2010 og UP steg EU-erhvervsgrenens salgspriser igen.
(76)
Undersøgelsen viste, at nedgangen i salgspriserne i 2009 afspejlede faldet i omkostningerne, som faldt med 18 % i forhold til 2008. Dette fald i omkostningerne skyldtes hovedsagelig faldet i priserne på råmaterialer, navnlig nikkel, som har en ustabil prisdynamik. Men EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien i 2009.
5.5.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investeringer (EUR)
Indeks (2008 = 100)
100
29
59
6
Afkast af investeringer
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(77)
Undersøgelsen viste, at selv om faldet i salgspriser delvis afspejlede et fald i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens priser under pres fra importen af skruer mv. fra Indien. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ fra begyndelsen af den pågældende periode. Især i 2009 var EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke sine salgspriser mere, end omkostningerne var faldet, på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien. Dette førte til en betydelig forværring af rentabiliteten i det pågældende år. I 2010 og i UP forbedredes rentabiliteten imidlertid, men den forblev negativ.
(78)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte samme tendens som rentabiliteten. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den viste en stigende tendens og blev positiv i UP.
(79)
Efter at der i 2008 var foretaget investeringer i fremstilling af skruer mv., faldt investeringerne i den betragtede periode med ca. 94 %. Afkastet af investeringerne viste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen havde opnået i den betragtede periode, og det forblev negativt.
(80)
Udviklingen i rentabiliteten og likviditeten og de lave investeringer peger på, at EU-producenterne i stikprøven kan have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
5.5.7. Lagerbeholdninger
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
EU-erhvervsgrenens slutlagre
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(81)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven steg med 3 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 8 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 8 % og 3 %.
5.5.8. Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(82)
Der mindes om, at det om den største indiske eksporterende producent, som tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, blev fastslået, at denne ikke foretog dumping. Derfor tegnede dumpingimporten sig for 13 % af det samlede salg af skruer mv. eksporteret fra Indien til Unionen. I betragtning af mængden, markedsandelen og priserne på dumpingimporten fra Indien kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen anses for at være ubetydelige.
5.6. Konklusion om skade
(83)
Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer, såsom produktion (- 25 %), kapacitetsudnyttelse (- 6 %), salgsmængde (- 14 %), markedsandel (- 21 %) og beskæftigelse (- 24 %) forværredes i den betragtede periode. På baggrund af et øget forbrug faldt både salgsmængde og markedsandel. Salgsmængden steg i sammenligning med 2009 en smule i 2010 og i UP; men EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin tabte markedsandel på baggrund af den udvidede indiske import, som voksede støt i den betragtede periode, til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens.
(84)
Ydermere blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret.
(85)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(86)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Indien havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
(87)
Det skal erindres, at det for den største indiske eksporterende producent, som er omhandlet i betragtning 40 og 41, og som i UP tegnede sig for 87 % af Indiens eksport til EU, blev fastslået, at producenten ikke foretog dumping. Derfor fandt blot 13 % af Indiens eksport af den pågældende vare til Unionen i UP sted til dumpingpriser. Denne dumpingimport havde en markedsandel på 2 % i UP.
6.2. Dumpingimportens virkninger
(88)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen faldt med 21 %.
(89)
Med hensyn til priserne konstateredes det, at de gennemsnitlige priser på dumpingimporten lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Men de var ca. 12 % højere end priserne hos den indiske virksomhed, om hvilken det blev fastslået, at den ikke foretog dumping.
(90)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den begrænsede mængde af dumpingimporten fra Indien til priser, der var højere end den ikke-dumpede import, kun kan har spillet en meget begrænset rolle, om nogen, i forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
6.3. Andre faktorers indvirkning
6.3.1. Ikke-dumpet import fra Indien
(91)
Den samlede importmængde fra Indien steg drastisk med 65 % i den betragtede periode, idet dens markedsandel steg fra 12,1 % til 18,3 %. Men som anført ovenfor repræsenterede den ikke-dumpede import 87 % af den samlede indiske eksportmængde i UP, svarende til en markedsandel på 15 % i UP, i modsætning til den markedsandel på 2 %, som dumpingimporten fra Indien havde i samme periode.
(92)
Priserne for importen fra Indien faldt samlet set med 9 % i den betragtede periode, og de forblev hele tiden lavere end priserne for importen fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det bemærkes imidlertid, at det som omhandlet i betragtning 89 om de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import konstateredes, at de underbød EU-erhvervsgrenens priser mere end priserne på dumpingimporten.
6.3.2. Import fra andre tredjelande
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra andre tredjelande (ton)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008 = 100)
100
75
109
118
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
107
109
Gennemsnitspris for importen fra andre tredjelande i EUR/ton
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
97
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 712
9 810
9 611
9 966
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Gennemsnitspris for importen fra Malaysia i EUR/ton
4 203
2 963
3 324
3 633
Importmængde fra Filippinerne (ton)
7 046
5 406
15 576
18 149
Markedsandel for importen fra Filippinerne
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Gennemsnitspris for importen fra Filippinerne i EUR/ton
4 645
3 474
3 714
3 912
Importmængde fra Folkerepublikken Kina (ton)
2 332
2 452
3 217
3 288
Markedsandel for importen fra Folkerepublikken Kina
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Gennemsnitlig pris på importen fra Folkerepublikken Kina i EUR/ton
4 004
4 561
5 272
5 648
Importmængde fra Taiwan (ton)
4 304
3 703
6 451
6 640
Markedsandel for importen fra Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Gennemsnitspris for importen fra Taiwan i EUR/ton
5 092
4 719
4 755
4 943
Kilde: Eurostat
(93)
Ifølge tal fra Eurostat steg mængden af importen til Unionen af skruer mv. med oprindelse i andre tredjelande med 18 % i den betragtede periode. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med omkring 3 % i den betragtede periode, og markedsandelen for denne import steg med omkring 9 %.
(94)
Der har været antidumpingforanstaltninger i kraft vedrørende importen af skruer mv. fra Kina og Taiwan siden den 19. november 2005. På trods af foranstaltningerne er importen fra disse to lande steget betydeligt i den betragtede periode, mens markedsandelen forblev temmelig beskeden med henholdsvis 2,5 % og 5,1 % i UP. Andre vigtige importkilder er Malaysia og Filippinerne. Importen fra især Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode, og dens markedsandel steg fra 5,8 % i 2008 til 13,8 % i UP.
(95)
For så vidt angår Malaysia var der en faldende tendens i den betragtede periode, men denne import tegnede sig stadig for en markedsandel på 7,6 % i UP. Importmængden fra Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode. Som det imidlertid fremgik af undersøgelsen, var den gennemsnitlige pris for importen fra Filippinerne meget højere, nemlig ca. 20 % over den gennemsnitlige pris for indiske skruer mv.
(96)
Med hensyn til importpriserne forblev de samlede gennemsnitlige priser for importen fra andre tredjelande relativt stabile i den betragtede periode og lå hele tiden over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser og den gennemsnitlige pris for importen fra Indien.
(97)
På denne baggrund blev det konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke var årsag til den væsentlige skade, der var påført EU-erhvervsgrenen.
6.3.3. Den økonomiske krise
(98)
Den økonomiske krise forklarer til dels faldet i EU-forbruget i 2009. Det er imidlertid værd at bemærke, at trods nedgangen på 16 % i forbruget i 2009 steg mængden af indisk import med 30 %.
(99)
I 2010 og i UP steg EU-forbruget på linje med den generelle økonomiske genopretning. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun marginalt med 3 % i 2010 og med 4,7 % i UP. Dette skal sammenlignes med en årlig stigning i importen fra Indien på henholdsvis 16 % og 10 %.
(100)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og øget import fra Indien ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Men lavprisimporten fra Indien, om hvilken det for størstedelens vedkommende konstateredes, at den ikke var dumpingimport, har øget virkningerne af den økonomiske afmatning og EU-erhvervsgrenen har ikke, selv i forbindelse med den generelle økonomiske genopretning, været i stand til at rejse sig og genvinde den markedsandel, der tabtes til den indiske import.
(101)
Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens ringe resultater, kan den derfor ikke anses for at have haft en væsentlig indvirkning på den skadelige situation, EU-erhvervsgrenen har befundet sig i.
6.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
Tabel 12
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg i ton
967
689
933
884
Indeks (2008 = 100)
100
71
97
91
Salgspris pr. enhed i euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008 = 100)
100
64
84
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(102)
I løbet af den betragtede periode faldt mængden af eksportsalget hos EU-producenterne i stikprøven med 9 %, mens de gennemsnitlige eksportpriser faldt med 10 %. Selv om det ikke kan udelukkes, at den negative tendens for eksporten kan have haft yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, blev denne virkning, i betragtning af den lave eksportmængde i forhold til salget på EU-markedet, ikke anset for væsentlig med hensyn til den konstaterede skade.
6.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(103)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Indien til lave priser. Det blev også konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(104)
Men i lyset af det forhold, at den største indiske eksporterende producent, der tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til EU i UP, ikke eksporterede skruer mv. til Unionen til dumpingpriser, konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem dumpingimporten, som tegnede sig for blot 13 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien, og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke var tilstrækkelig. I betragtning af den dumpede indiske eksports begrænsede mængde og meget lille markedsandel (2 %) og den omstændighed, at dens priser i gennemsnit var 12 % højere end priserne for den ikke-dumpede import, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(105)
Analysen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, herunder den ikke-dumpede import, importen fra andre tredjelande, den økonomiske krise og eksportresultaterne for EU-producenterne i stikprøven, viste, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, øjensynligt skyldes virkningerne af den ikke-dumpede import fra Indien, som repræsenterede 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, og som fandt sted til betydeligt lavere priser end dumpingimporten.
7. AFSLUTNING AF ANTIDUMPINGPROCEDUREN
(106)
I mangel af en væsentlig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, findes antidumpingforanstaltningerne unødvendige, og derfor bør nærværende antidumpingprocedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 2.
(107)
Klageren og alle andre interesserede parter blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De indkomne bemærkninger ændrede ikke ved den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2012.