РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1185/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 18 и член 22, параграфи 1, 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 1629/2004 (3) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(3)
След ex officio частичен междинен преглед на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преглед с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни изравнителни мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за започване на преглед с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 18 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да се започне преглед с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия (ПИ), че е получила надлежно документирано искане за преглед и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на искането за преглед и за вземане на взаимно приемливо решение. ПИ прие поканата за консултации, които се проведоха на 16 септември 2009 г. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. Коментарите на органите в правителството на Индия обаче бяха надлежно отбелязани.
3. Започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6), („известието за образуване на производство“) започването на преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(8)
С известие за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки въз основа на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на прегледа“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати и правителството на Индия. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 27 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на прегледа и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за образуване на производство. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(13)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за образуване на производство. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител, 17 ползватели и правителството на Индия. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(14)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited („HEG“), съдейства напълно по време на прегледа, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited („GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящия преглед.
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
Производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
в)
Правителство на Индия (ПИ).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(16)
Разглежданият при настоящия преглед продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex85459090, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(17)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за подобни продукти по смисъла член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(18)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните режими, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Национални режими
а)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
Регионален режим
г)
Схема за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“).
(19)
Режимите от а) до в), посочени по-горе, се базират на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Вторият влезе в сила през м. април 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедури, уреждащи Политиката за ВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът с процедури също се актуализира редовно.
(20)
Режимът, посочен в буква г), се управлява от органите на щата Madhya Pradesh.
2. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
(21)
В хода на разследването бе установено, че през РПП оказалият съдействие индийски производител не се е ползвал от възможностите на режима AAS. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(22)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(23)
Всеки производител износител или търговец износител има право да се ползва от тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(24)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартната норма за вложените материали в крайния продукт, при която се отчита съдържанието на вложени материали от предполагаем внос в изнасяния продукт и обхвата на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(25)
За да се ползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по експедиране индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, отпускания по DEPBS кредит за конкретната износна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответният кредит по DEPBS за изчисление на дължимото по схемата е кредитът, прилаган към момента на подаване на декларацията за износната дейност. Следователно няма възможност за изменения на размера на дължимото със задна дата.
(26)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(27)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Точен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS de facto не съществува. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично износни сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(28)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител от Индия е използвал тази схема през РПП.
г) Заключения относно DEPBS
(29)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(30)
Освен това DEPBS правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(31)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърдеше оказалият съдействие производител износител от Индия. Тя не съответства на строгите правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените материали. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои материали за влагане са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено свръхплащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на материали за влагане. По този начин дори износители, които си доставят материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на ползата за получателя, която беше установено за РПП. В това отношение беше прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(33)
Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от всички износни сделки по тази схема през РПП.
(34)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай кредитите, получени по DEPBS, са използвани за внос на материали, използвани единствено за производството на разглеждания продукт, макар че по принцип му е било разрешено да ги продава или използва за вноса на други материали. Дружеството твърдеше, че поради това DEPBS е обикновена система за възстановяване на мита и само прекомерното освобождаване следва да подлежи на изравнителни мерки. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено, тъй като, както е изложено в съображение 31, DEPBS не се счита за допустима система за възстановяване на мита или схеми за възстановяване за заместители, което беше признато и от ПИ. Следователно не е от значение какво всъщност прави износителят с разрешителните, получени по тази схема. На даден износител се предоставя безвъзвратно правото да се ползва от схемата към момента на износната сделка по тази схема, а не към момента на последващото използване на разрешителното.
(35)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(36)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през разследвания период по прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с създадени, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(37)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП възлиза на 5,7 %.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(39)
В схемата могат да участват производителите износители, търговците износители, „обвързани“ с поддържащи производители, и доставчиците на услуги.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. - и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава разрешително EPCGS. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакви средства за производство, внесени по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагала ефективна митническа ставка от 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимата митническа ставка е нула. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесените средства за производство трябва да се използват за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време. Съгласно новия документ Политиката за ВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(41)
Притежателят на разрешително по EPCGS може да закупи средства за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на разрешителното по EPCGS.
(42)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EPCGS
(43)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки намаляват постъпленията от мита, които иначе са дължими. В допълнение на това намаляването на митата предоставя полза за износителите, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на компаниите.
(44)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като такива разрешителни са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Оказалият съдействие производител износител изказа твърдението, че субсидиите по EPCGS по отношение на закупуването на средства за производство, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП, не следва вече да се разглеждат като зависещи от извършването на износ. Следователно те не следва да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Твърдението обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че самата субсидия зависеше от извършването на износ, т.е. тя нямаше да е предоставена, ако дружеството не беше поело дадено задължение за износ.
(45)
EPCGS не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или допустима схеми за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(46)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП.
(47)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(48)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,9 %.
5. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията (EDES) - регионална схема в щат Madhya Pradesh
(49)
Съгласно политиката за насърчаване на промишлеността от 2004 г. щат Madhya Pradesh („MP“) предоставя възможност за освобождаване от такса върху електроенергията за промишлени предприятия, които инвестират в производството на електроенергия за собствено потребление.
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на схемата EDES се съдържа в Уведомление на органите на местната власт на Madhya Pradesh № 29 от 21 юли 2006 г. и заповед № 4238-XIII-2006, приложение C от 12 юли 2006 г.
б) Условия за участие
(51)
Всеки производител, който инвестира определен капитал в създаването на електроцентрала в щат Madhya Pradesh, може да участва в схемата.
в) Практическо изпълнение
(52)
EDES предоставя възможност за освобождаването от плащане на такса върху електроенергията - местен данък върху продажбите, обикновено дължим в Madhya Pradesh - за дружествата, които са инвестирали определен капитал в изграждането на електроцентрала. Тази възможност за освобождаване се предоставя за определен период в зависимост от стойността на инвестицията. Целта на схемата е развитието на инфраструктурата, тъй като държавните електроцентрали не могат да доставят на дружествата в областта достатъчно електроенергия. Освобождаването от таксата се предоставя само за електроенергия за собствено потребление.
(53)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EDES
(54)
В рамките на EDES се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от таксата представлява финансово участие от страна на органите на местната власт на Madhya Pradesh, тъй като концесията намалява техните приходи от мита, които иначе са дължими. Освен това намалението на данъка предоставя полза за износителя, тъй като спестената такса при купуване на електроенергия подобрява неговата ликвидност.
(55)
По закон EDES не зависи от извършването на износ. Освен това по закон тя не е ограничена до определени географски области в рамките на щата Madhya Pradesh или само до някои дружества или клонове на индустрията. Поради това от оказалия съдействие производител износител бе изказано твърдението, че тази схема не следва да се разглежда като специфична и следователно не подлежи на изравнителни мерки, тъй като правото за участие в нея се основава на обективни и неутрални икономически критерии.
(56)
Поради липсата на съдействие от страна на местната власт в Madhya Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи конкретен извод за тази схема по отношение на специфичността и практическото приложение на този закон и степента, до която органът, който предоставя възможността за ползването от нея, има свобода на действие при вземането на решения по заявленията на кандидатите за схемата. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени разпоредбите на член 4, параграф 2, първа алинея, точка б), предвид факта, че не може да се установи, че местните органи на Madhya Pradesh са спазвали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе показано, че схемата не е специфична по закон, все пак не е ясно, че не е специфична de facto. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент въз основата на неплатената такса за продажбата на електроенергия, закупена през РПП (числител), и общия оборот на продажбите на дружеството (знаменател), тъй като EDES не е зависима от извършването на износ, нито използването на електроенергията е ограничено до производството на разглеждания продукт.
(58)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(59)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследваните производители износители възлиза на 7,1 %. Този размер на субсидиране надхвърля прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(60)
Степента на субсидиране, установена в настоящата процедура, съответства на степента на субсидиране от 7,2 %, установена за същия производител износител по време на най-скорошния междинен преглед.
(61)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
РЕЖИМИ
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Общо
HEG Ltd.
нула
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането
(62)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(63)
В този контекст се припомня, че само един от известните производители износители на разглеждания продукт оказа съдействие. Беше установено, че през РПП оказалият съдействие производител износител e продължил да се ползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Режимите за субсидиране, анализирани по-горе, предоставят нееднократни ползи и няма признаци, че тези програми ще приключат или ще бъдат изменени в близко бъдеще, или че оказалият съдействие производител износител ще спре да получава ползи по тези режими. Въпросните режими все още са в сила според документа Политика за ВТ 09-14.
(64)
Що се отнася до единствения известен производител износител в Индия според искането за преглед той е продължил да се ползва от привилегиите по режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Няма налична информация, която да показва, че това не е било така. Следователно се прави заключението, че субсидирането е продължило в национален мащаб.
(65)
Предвид констатациите, изброени по-горе, се прави заключението, че субсидирането е продължило през РПП и най-вероятно ще продължи и за в бъдеще.
(66)
След като бе доказано, че субсидирането е продължило през РПП и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за възможното повтаряне на субсидирането вече не е на дневен ред.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(67)
В Съюза подобният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производството съставлява общото производство на Съюза на подобния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Индустрия на Съюза
(68)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на подобния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както показано в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „индустрията на Съюза“.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(70)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 29 от основния регламент.
(71)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в промишлеността за производство на електротехническа (магнитна) стомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(72)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чиито обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(73)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(74)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(75)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 % процентни точки през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от въпросната страна са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на индустрията на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от въпросната трета държава (в тонове)
2 000 до
3 000
3 000 до
4 000
7 000 до
9 000
5 000 до
7 000
Индекс (2006 г.=100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от въпросната страна
Около
1,5 %
Около
2 %
Около
5 %
Около
5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около
2 000
Около
2 600
Около
3 000
Около
3 200
Индекс (2006 г.=100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(76)
Съгласно член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на индустрията на Съюза.
4.1. Производство
(77)
Пред РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на индустрията на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(78)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета след това като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 г.=100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 г.=100)
100
104
98
72
4.3. Складови наличности
(79)
Равнището на крайните складови наличности на индустрията на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода(в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 г.=100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(80)
Продажбите от индустрията на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти е нараснал с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 г. и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г.=100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(81)
Пазарният дял на индустрията на Съюза е спадал стремглаво с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производството на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(82)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Индустрията на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(83)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е спаднало с 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г.=100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(84)
Производителността на работната сила на индустрията на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е нараснала с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 г. и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г.=100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(85)
Единичните продажни цени на индустрията на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от възстановяване на компенсиране в производствените разходи и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(86)
През 2007 г. и 2008 г. индустрията на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 71.
(87)
Цените също така са се повишили през 2007 г. и 2008 г. отчасти, за да компенсират нарастващите производствени разходи и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Индустрията на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(88)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 72, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с продукцията при стоманодобива. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца могат да доведат до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението в цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(89)
Както е изложено в съображение 75, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при индустрията на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г.=100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(90)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (000 EUR)
52
56
61
60
Индекс (2006 г.=100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(91)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от индустрията на Съюза, са се увеличили с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г.=100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(92)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, индустрията на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 г. и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това доведе до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % - през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на индустрията на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като индустрията на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(93)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвращаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(94)
Нетния паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 г. и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(95)
Липсват признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г.=100)
100
145
179
128
4.14. Размер на субсидирането
(96)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидиите върху индустрията на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(97)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на индустрията на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. индустрията на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 81, пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. През РПП печалбата на индустрията на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на субсидирания внос и други фактори
5.1. Въздействие на субсидирания внос
(98)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 75). Ако не се отчитат предвид антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на индустрията на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. индустрията на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в началото на 2008 г. започна икономическата криза. Фактът, че преговорите по договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие щеше да се усети от индустрията на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на индустрията на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на индустрията на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(100)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(101)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличил с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-натам.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на индустрията на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(103)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на индустрията на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(104)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(105)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(106)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г.=100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г.=100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г.=100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г.=100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г.=100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г.=100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г.=100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г.=100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г.=100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г.=100)
100
138
171
173
6. Заключение
(107)
Както е изложено в съображение 75 обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на индустрията на Съюза.
(108)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на индустрията на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на непрекъснатото увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(109)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 88. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на индустрията на Съюза е било неустойчиво към края на РПП, въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на субсидирания внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(110)
Както беше показано, въвеждането на изравнителни мерки е позволило на индустрията на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетено през по-голямата част на разглеждания период, е изчезнало по време на РПП, индустрията на Съюза бе поставена в несигурна и уязвима ситуация и бе изложена на вредоносния ефект от субсидирания внос от Индия. По-конкретно способността на индустрията на Съюза да компенсира повишените разходи е била слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(111)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят за загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(112)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010/2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕССъюза по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(113)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(114)
Производителите във засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на индустрията на Съюза.
(115)
Както бе показано по-горе, положението на индустрията на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако индустрията на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на субсидирани цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за индустрията на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(116)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. В допълнение на това фактът, че настоящото разследване е преглед, който анализира положение, при което изравнителните мерки вече съществуват, позволява оценката на всеки ненужен отрицателен ефект от настоящите изравнителни мерки върху засегнатите страни.
(118)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносното субсидиране съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на индустрията на Съюза
(119)
Индустрията на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо положение след налагането на изравнителните мерки през 2004 г. По-специално фактът, че индустрията на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Индустрията на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките индустрията на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(120)
Нито един от деветте несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(121)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползватели да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шест ползватели до известна степен са използвали индийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на ЕС. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните електроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 81 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на производителите от стоманодобивната промишленост.
(122)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвателите (10). Макар мерките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на изравнителните мерки вероятно няма да окаже сериозно влияние върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(123)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите изравнителни мерки да не бъдат запазени.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(124)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(125)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 18, параграф 2 от основния регламент изравнителните мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(126)
Посочените в настоящия регламент индивидуални изравнителни митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(127)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални изравнителни митнически ставки за дружеството (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ех 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85459090 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Всички останали дружества
7,2
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1185/2010
af 13. december 2010
om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 15, stk. 1, artikel 18 og artikel 22, stk. 1, 2 og 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet pålagde efter en antisubsidieundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved forordning (EF) nr. 1628/2004 (2) en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex85451100, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex85459090, med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger.«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 15,7 % med undtagelse af én virksomhed, for hvilken tolden var på 7 %.
(2)
Rådet pålagde ved forordning (EF) nr. 1629/2004 (3) en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex85451100, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex85459090, med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 0 %.
(3)
Efter en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ af udligningsforanstaltningerne ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1354/2008 (4) forordning (EF) nr. 1628/2004 og (EF) nr. 1629/2004. Den endelige udligningstold blev ændret til 6,3 % og 7,0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 7,2 %. Den endelige antidumpingtold blev ændret til 9,4 % og 0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 8,5 %.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger modtog Kommissionen den 18. juni 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Anmodningen blev indsendt af tre EU-producenter af samme varer, Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH (»ansøgerne«), som tegnede sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet subsidiering og skade for EU-erhvervsgrenen.
(6)
Forud for indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, og artikel 22, stk. 1, de indiske myndigheder om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse, og inviterede de indiske myndigheder til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen med hensyn til indholdet af den fornyede undersøgelse og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. De indiske myndigheder tog imod tilbuddet om konsultationer, og der blev således gennemført konsultationer den 16. september 2009. Det var ikke muligt at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning i forbindelse med konsultationerne. Der blev imidlertid taget behørigt hensyn til de bemærkninger, som de indiske myndigheder fremsatte.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 17. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.
4. Sideløbende undersøgelser
(8)
Ved en indledningsmeddelelse af 17. september 2009 i Den Europæiske Unions Tidende (7) meddelte Kommissionen også indledningen af en udløbsundersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8).
5. Undersøgelse
5.1. Undersøgelsesperiode
(9)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
5.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(10)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for de indiske myndigheder om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(11)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(12)
I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 27, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.
(13)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af EU-producenter (dvs. ansøgerne), en eksporterende producent og 17 brugere såvel som fra de indiske myndigheder. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(14)
Kun én af de to kendte eksporterende producenter i Indien, nemlig HEG Limited (»HEG«) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med den fornyede undersøgelse og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Det bør bemærkes i den forbindelse, at i den oprindelige undersøgelse var det fulde officielle navn på den virksomhed Hindustan Electro Graphite Limited. Virksomheden ændrede efterfølgende sit navn til HEG Limited. Den anden eksporterende producent, som samarbejdede i den oprindelige undersøgelse, nemlig Graphite India Limited (»GIL«), besluttede ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse i forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse.
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende berørte parter:
a)
EU-producenter
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden og Meitingen, Tyskland
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Tyskland.
b)
Eksporterende producent i Indien
-
HEG Limited, Bhopal.
c)
De indiske myndigheder.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(16)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse, dvs. grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex85451100, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex85459090, uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).
(17)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenterne havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING
1. Indledning
(18)
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
Landsdækkende ordninger
a)
Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)
b)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
Regional ordning
d)
Electricity Duty Exemption Scheme (»EDES«) (ordning for fritagelse for elektricitetsafgift).
(19)
De nævnte i litra a) til c) nævnte ordninger er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To »Foreign Trade Policy«-dokumenter er relevante for NUP i dette tilfælde, nemlig FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i april 2009. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14 i en »Handbook of Procedures - Volume I« (»Procedurehåndbogen I 04-09« hhv. »Procedurehåndbogen I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.
(20)
Den ordning, der er anført under litra d), forvaltes af myndighederne i delstaten Madhya Pradesh.
2. Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)
(21)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at den samarbejdende indiske producent ikke drog fordel af AAS-ordningen i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3. Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
a) Retsgrundlag
(22)
DEPBS-ordningen er detaljeret beskrevet i punkt 4.3 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 4 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(23)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er støtteberettigede under denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse af DEPBS
(24)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af »Standard Input/Output-normer« (»SION-normer«) under hensyntagen til den mængde af importerede materialer, der formodes at indgå i eksportvaren, og toldsatserne for denne formodede import, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej.
(25)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, den pågældende vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har de indiske myndigheder ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en DEPBS-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende.
(26)
Det konstateredes også, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen.
(27)
Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister med hensyn til at søge om DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14. Endvidere - som anført i kapitel 9.3 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14 - kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).
(28)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.
d) Konklusioner vedrørende DEPBS
(29)
Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som de indiske myndigheder ellers ville have haft. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.
(30)
Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(31)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), sådan som det hævdes af den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent. Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved DEPBS.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(32)
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at de indiske myndigheder giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).
(33)
I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i NUP.
(34)
Den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent hævdede, at alle de DEPBS-kreditter, som virksomheden havde opnået, var blevet brugt til import af materialer, der kun blev anvendt ved fremstillingen af den pågældende vare, på trods af at virksomheden i princippet havde lov til at sælge dem eller bruge dem til import af andre materialer. Virksomheden hævdede, at DEPBS derfor var en almindelig toldgodtgørelsesordning, og at det kun var den overskydende toldeftergivelse, der burde udlignes. Den påstand må imidlertid afvises, da DEPBS som anført i betragtning 31 ikke anses for at være en tilladelig toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, hvilket de indiske myndigheder også har erkendt. Det er derfor ikke relevant, hvad en eksportør rent faktisk foretager sig med de tilladelser, der opnås i henhold til denne ordning. Det er på det tidspunkt, hvor der gennemføres en transporttransaktion i henhold til denne ordning, at eksportøren opnår en uigenkaldelig ret til en fordel og ikke på tidspunktet for den efterfølgende anvendelse af tilladelsen.
(35)
Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).
(36)
Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som passende nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(37)
Ud fra ovennævnte, var den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning for den pågældende samarbejdsvillige eksporterende producent i NUP, på 5,7 %.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
a) Retsgrundlag
(38)
EPCGS-ordningen er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 5 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(39)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.
c) Praktisk gennemførelse
(40)
Med forbehold af en eksportforpligtelse har virksomheder lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtold på 5 % på alle kapitalgoder, der importeres under ordningen. Indtil 31. marts 2000 blev der anvendt en reel toldsats på 11 % (inklusive et tillæg på 10 %), mens højværdiimportvarer var pålagt en nultold. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til en ny FT-policy 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af importforpligtelsen kortere.
(41)
EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver.
(42)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.
d) Konklusion om EPCGS
(43)
Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.
(44)
Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Den samarbejdsvillige eksporterende producent hævdede, at EPCGS-subsidierne med hensyn til køb af kapitalgoder i de tilfælde, hvor eksportforpligtelsen allerede var opfyldt inden NUP, ikke længere burde behandles som retligt betinget af eksportresultater. De burde derfor ikke behandles som specifikke subsidier og burde ikke være genstand for udligningsforanstaltninger. Denne påstand må imidlertid afvises. Det skal understreges, at selve subsidiet var retligt betinget af eksportresultater, dvs. det ville ikke være blevet bevilget, hvis virksomheden ikke havde accepteret en vis form for eksportforpligtelse.
(45)
EPCGS-ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(46)
Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål.
(47)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i NUP som passende nævner, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater.
(48)
Den subsidiesats, der blev fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,9 %.
5. Electricity Duty Exemption Scheme (»EDES«) - regional scheme of the State of Madhya Pradesh (delstaten Madhya Pradesh's ordning for fritagelse for elektricitetsafgift).
(49)
Under Industrial Promotion Policy of 2004 (erhvervsfremmepolitikken fra 2004) giver delstaten Madhya Pradesh (»MP«) industrivirksomheder, der investerer i elektricitetsproduktion til bundet forbrug, afgiftsfritagelse for elektricitet.
a) Retsgrundlag
(50)
EDES er detaljeret beskrevet i meddelelse nr. 29 af 21. juli 2006 udsendt af myndighederne i MP og bekendtgørelse nr. 4238-XIII-2006 - bilag C af 12. juli 2006.
b) Støtteberettigelse
(51)
Enhver producent, som investerer en vis kapital i etableringen af et kraftværk i delstaten Madhya Pradesh, er støtteberettiget under denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(52)
Under EDES ydes der fritagelse for elektricitetsafgift - lokal salgsafgift der normalt skal betales i MP - for virksomheder, der har investeret en vis kapital i opførelsen af et kraftværk. Fritagelsen ydes for en vis periode afhængig af værdien af investeringen. Formålet med ordningen er at udbygge infrastrukturen, da de statsejede kraftværker ikke kan skaffe tilstrækkelig elektricitet til virksomhederne i området. Afgiftsfritagelsen gives kun for egen anvendelse af energi.
(53)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.
d) Konklusion om EDES
(54)
Med EDES ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Afgiftsfritagelsen er et finansielt bidrag fra myndighederne i delstaten MP, da denne indrømmelse reducerer de afgiftsindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden medfører afgiftsfritagelsen en fordel for eksportøren, da afgiftsbesparelsen ved køb af elektricitet forbedrer virksomhedens likviditet.
(55)
EDES er ikke retligt betinget af eksportresultater. Desuden er den ikke retligt begrænset til visse geografiske områder i delstaten MP eller til få erhvervsvirksomheder eller industrigrene. Den samarbejdsvillige eksporterende producent hævdede derfor, at denne ordning ikke skulle anses for specifik og dermed ikke skulle være genstand for udligningsforanstaltninger, da ordningens støtteberettigelse er baseret på objektive og neutrale økonomiske kriterier.
(56)
Som følge af manglende samarbejde fra delstaten MP var Kommissionen imidlertid ikke i stand til at drage en entydig konklusion om det specifikke i denne ordning og den praktiske anvendelse af denne lov, herunder også den skønsmargin, som den bevilgende myndighed har, når den træffer en beslutning om ansøgningerne. Det kan rent faktisk ikke med sikkerhed afgøres, om artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra b), er opfyldt, i betragtning af at det ikke kunne fastslås, at delstaten MP anvendte objektive kriterier eller betingelser for at bevilge dette subsidie. Selv om det blev påvist, at denne ordning i henhold til loven ikke er specifik, er det stadig ikke klart, at den ikke i realiteten er specifik. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra c), og artikel 4, stk. 2, fjerde afsnit.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(57)
Subsidiebeløbet blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, ud fra den salgsafgift, der ikke er betalt på elektricitet, der blev indkøbt i NUP (nævneren), og virksomhedens samlede salgsomsætning, da EDES-ordningen ikke er betinget af eksportresultater, og anvendelsen af elektricitet ikke er begrænset til kun at omfatte produktionen af den pågældende vare.
(58)
Den subsidiesats, der blev fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,5 %.
6. Udligningsberettigede subsidiebeløb
(59)
De udligningsberettigede subsidier er i overensstemmelse med grundforordningen 7,1 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent. Dette subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.
(60)
Det subsidieniveau, der blev fastslået i denne procedure, svarer til en subsidiering på 7,2 %, der blev konstateret for den samme eksporterende producent i den seneste interimsundersøgelse.
(61)
Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 18.
ORDNINGER
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
I alt
HEG Ltd.
Nul
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(62)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier.
(63)
I den forbindelse erindres det, at kun én af de to kendte eksporterende producenter af den pågældende vare samarbejdede. Det blev fastslået, at den samarbejdsvillige eksporterende producent i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra de indiske myndigheder. De ovennævnte undersøgte subsidieringsordninger medfører tilbagevendende fordele, og der er ingen tegn på, at de vil blive afviklet eller ændret i overskuelig fremtid, eller at den samarbejdsvillige eksporterende producent ville ophøre med at drage fordel i henhold til disse ordninger. Alle berørte ordninger findes stadig i FT-policy 09-14.
(64)
Med hensyn til den anden kendte eksporterende producent i Indien fortsatte den i henhold til den fornyede undersøgelse med at drage fordel af ovennævnte subsidieordninger. Der findes ingen oplysninger, som kunne tyde på, at dette ikke var tilfældet. Det konkluderes derfor, at subsidieringen fortsætter på landsdækkende plan.
(65)
Med hensyn til disse resultater konkluderes det, at der fortsat i NUP er subsidiering, og at den sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden.
(66)
Da det er blevet påvist, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, og at det sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden, er spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet subsidiering irrelevant.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(67)
Samme vare fremstilles i Unionen af fem virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.
2. EU-erhvervsgrenen
(68)
To af de fem virksomhedskoncerner støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Følgende tre producenter indsendte anmodningen og indvilligede i at samarbejde: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Disse tre virksomhedsgrupper tegner sig for størstedelen af den samlede EU-produktion af samme vare, da de udgør mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer, jf. betragtning 4. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(70)
Da der kun var én indisk eksporterende producent af den pågældende vare, som samarbejdede i denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Unionen med oprindelse i Indien ikke gengivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, jf. artikel 29 i grundforordningen.
(71)
Situationen inden for grafitelektrodeindustrien er tæt knyttet til stålsektoren, da grafitelektroder primært anvendes i den elektriske stålindustri. I den sammenhæng bør det bemærkes, at i 2007 og indtil de første tre kvartaler af 2008 herskede der meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren og således også for grafitelektrodeindustrien.
(72)
Det bør bemærkes, at salgsmængderne for grafitelektroder bevægede sig stort set i takt med mængden af stålproduktionen. Imidlertid forhandles forsyningskontrakter for grafitelektroder, der omfatter priser og mængder, normalt for perioder på 6-12 måneder. Der er derfor generelt en tidsmæssig forskydning mellem udviklingen i salgsmængde, der skyldes ændringer i efterspørgslen, og efterfølgende indflydelse på priserne.
2. Forbrug på EU-markedet
(73)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, et skøn over de øvrige EU-producenters salgsmængde på EU-markedet, importoplysninger fra Eurostat og oplysninger indhentet i henhold til grundforordningen artikel 24, stk. 6. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse (9) blev der set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.
(74)
Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %, og den største del af faldet skete mellem 2008 og NUP. Det bør bemærkes, at EU-forbruget var på et meget højt niveau og var steget med 30 % mellem undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og 2006 som følge af meget positive markedsvilkår i begyndelsen af den betragtede periode.
Tabel 1
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Indien
(75)
Importmængden med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) er steget støt med 143 procentpoint i den betragtede periode og nåede et niveau på 5 000 til 7 000 ton i NUP. Markedsandelen af importen fra det pågældende land mere end tredobledes mellem 2006 og NUP, da den nåede et niveau på ca. 5 %. Markedsandelen steg stadig i NUP til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen. Priserne på importen fra det pågældende land steg med 52 % i den betragtede periode og fulgte en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Oplysningerne i tabel 2 er ikke angivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, da der kun findes to kendte eksporterende producenter i Indien.
Tabel 2
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra det pågældende land (ton)
2 000 til
3 000
3 000 til
4 000
7 000 til
9 000
5 000 til
7 000
Indeks (2006 = 100)
100
123
318
243
Markedsandel for importen fra det pågældende land
Ca.
1,5 %
Ca.
2 %
Ca.
5 %
Ca.
5 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR/ton)
Ca.
2 000
Ca.
2 600
Ca.
3 000
Ca.
3 200
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
152
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(76)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
4.1. Produktion
(77)
I NUP faldt produktionen med 29 % sammenlignet med 2006. EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 2 % i 2007 sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk, især i NUP.
Tabel 3
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(78)
Produktionskapaciteten faldt marginalt (med generelt 2 %) mellem 2006 og NUP. Da produktionen også faldt i 2008 og særlig i undersøgelsesperioden, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 25 procentpoint mellem 2006 og NUP.
Tabel 4
2006
2007
2008
NUP
Produktionskapacitet (ton)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006 = 100)
100
98
98
98
Kapacitetsudnyttelse
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Lagerbeholdning
(79)
EU-erhvervsgrenens slutlagre forblev stabile i 2007 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 10 % i 2008. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var 5 % mindre end i 2006.
Tabel 5
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (ton)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Salgsmængde
(80)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 39 % i den betragtede periode. Salget var meget højt ved begyndelsen af den betragtede periode, idet det var steget med næsten 70 % sammenlignet med undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Salgsmængderne faldt lidt i 2007 og 2008, men forblev på et relativt højt niveau (i 2008 var de stadigvæk 47 % over niveauet for undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse). Men salgsmængderne faldt betydeligt mellem 2008 og NUP (med næsten en tredjedel).
Tabel 6
2006
2007
2008
NUP
EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Markedsandel
(81)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt progressivt med næsten 16 procentpoint mellem 2006 og NUP (fra 84,6 % til 68,7 %).
Tabel 7
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Vækst
(82)
Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %. EU-erhvervsgrenen mistede omkring 16 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 3,4 procentpoint.
4.7. Beskæftigelse
(83)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2006 og NUP.
Tabel 8
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Produktivitet
(84)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 24 % mellem 2006 og NUP. Den steg lidt i 2007 og 2008, inden den faldt med næsten 25 % i NUP.
Tabel 9
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
140
151
146
107
Indeks (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(85)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viser en positiv tendens, da de er steget med 40 % i den betragtede periode. Det skyldes: i) det generelle prisniveau på markedet, ii) behovet for at indhente stigningerne i produktionsomkostningerne, og iii) måden, hvorpå priserne i forsyningskontrakterne fastsættes.
(86)
I 2007 og 2008 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sine priser i forbindelse med de generelt stigende priser på markedet, som skyldtes en fortsat stor efterspørgsel efter grafitelektroder. Denne efterspørgsel kunne tilskrives de meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren til og med de første tre kvartaler af 2008, jf. betragtning 71.
(87)
Priserne steg også i 2007 og 2008 til dels for at dække stigende produktionsomkostninger, især på råmaterialer. Mellem 2006 og 2008 steg omkostningerne med 23 %. Imidlertid var EU-erhvervsgrenen i stand til at dække disse stigninger ved at forøge sine priser betydeligt (+ 33 %).
(88)
Priserne steg stadigvæk, om end i et mindre omfang (+ 5 %) i NUP. Det forhold, at priserne ikke faldt i en periode med faldende efterspørgsel, forklares ved måden, hvorpå forsyningskontrakterne etableres på markedet, og det forhold at de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008. Som nævnt i betragtning 72 bevægede salgsmængderne for grafitelektroder sig stort set i takt med stålproduktionen. Imidlertid kan forhandlingen af forsyningskontrakter for grafitelektroder for perioder på 6-12 måneder føre til en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Kontrakterne forhandles ud fra forventede salgsmængder, som kan være forskellige fra den faktisk opnåede salgsmængde med det resultat, at pristendensen i en bestemt periode ikke nødvendigvis følger tendensen i salgsmængden for samme periode. Det var tilfældet i NUP, da salgsmængden faldt, men priserne forblev høje, da de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008, og nogle leveringer, der var planlagt til 2008, blev udsat til 2009. Stigningen på 5 % i priserne i NUP var ikke desto mindre utilstrækkelig til at dække omkostningsstigningerne (+ 13 %), hvilket havde været muligt i de foregående perioder. Priserne blev genforhandlet på et lavere niveau efter NUP.
(89)
Som nævnt i betragtning 75 fulgte priserne på importen fra det pågældende land en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
Tabel 10
2006
2007
2008
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Lønninger
(90)
Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønningerne pr. ansat med 15 %.
Tabel 11
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investeringer
(91)
Mellem 2006 og NUP steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 37 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 14 % sammenlignet med 2008.
Tabel 12
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Rentabilitet og investeringsafkast
(92)
Med en stigning i omkostningerne på 40 % i den betragtede periode lykkedes det stadig EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2007 at øge sine priser med mere end omkostningsstigningen. Det førte til en stigning i fortjenesten fra 19 % i 2006 til 26 % i 2007. Fra 2007 til 2008 steg priser og omkostninger i samme forhold, således at EU-erhvervsgrenens margen forblev stabil på niveauet for 2007. Fortjenesten faldt derefter igen til 19 % i NUP som følge af virkningen på omkostningerne ved lavere produktionskapacitetsudnyttelse og højere priser på råmaterialer. Fortjenesten faldt yderligere i 2009, da EU-erhvervsgrenen var nødt til at justere sine priser i nedadgående retning for at kunne afspejle den generelle nedgang i salgspriserne på markedet for grafitelektroder som følge af faldende efterspørgsel i stålsektoren.
(93)
Investeringsafkastet steg fra 71 % i 2006 til 103 % i 2007. I 2008 steg det til 119 %, inden det faldt til 77 % i NUP. Generelt steg investeringsafkastet kun med 6 procentpoint mellem 2006 og NUP.
Tabel 13
2006
2007
2008
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
19 %
26 %
25 %
19 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Likviditet og evne til at rejse kapital
(94)
Nettolikviditeten fra driften steg mellem 2006 og 2007. Denne stigning fortsatte i 2008, inden den faldt i NUP. Likviditeten var generelt 28 % højere i NUP end ved begyndelsen af den betragtede periode.
(95)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.
Tabel 14
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Subsidieringens omfang
(96)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Indien kan virkningerne af de faktiske subsidiemargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.15. Genrejsning fra virkningerne af tidligere subsidiering og dumping
(97)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger i 2004. EU-erhvervsgrenen drog især mellem 2006 og 2008 fordel af stigningen i priser og fortjeneste. Det skyldtes meget positive markedsvilkår, som gjorde det muligt at opretholde høje priser og en høj rentabilitet, selv om EU-erhvervsgrenens markedsandel som nævnt i betragtning 81 var faldende. Imidlertid steg markedsandelen af den indiske import i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og indiske varer er blevet importeret til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP begyndte fortjenesten allerede at falde for EU-erhvervsgrenen og faldt yderligere i 2009 som følge af omkostningsstigningerne og de begrænsede prisstigninger.
5. Indvirkningen af den subsidierede import og andre faktorer
5.1. Virkningerne af den subsidierede import
(98)
Til trods for et fald i forbruget i Unionen i den betragtede periode blev importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet og markedsandelen for denne import mere end tredoblet (jf. betragtning 75). Hvis antidumping- og udligningstolden ikke tages i betragtning, underbød importen fra det pågældende land priserne i EU-erhvervsgrenen om end med mindre end 2 % i NUP.
5.2. Virkningen af den økonomiske krise
(99)
Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier, herunder industrien for grafitelektroder, var EU-erhvervsgrenen i 2007 og i de første tre kvartaler af 2008 i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise begyndte i slutningen af 2008. Det forhold at forsyningskontrakterne for grafitelektroder normalt forhandles for perioder på 6-12 måneder betyder, at der er en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Eftersom kontrakterne for NUP blev forhandlet på et tidspunkt, da virkningerne af den økonomiske krise ikke kunne forudses, var virkningen af den økonomiske krise i NUP hovedsagelig med hensyn til mængde, idet enhver virkning med hensyn til priser ville være blevet følt af EU-erhvervsgrenen med en vis forsinkelse. I den forbindelse skal det bemærkes, at situationen for EU-erhvervsgrenen i en vis forstand er forværret, selv i perioden med positive økonomiske vilkår, ved at der er tabt markedsandele over for importen fra det pågældende land. Det forhold, at denne forværring ikke førte til større negative virkninger skyldtes dels den store efterspørgsel i 2007-2008, som betød, at EU-erhvervsgrenen kunne opretholde store produktions- og salgsmængder, dels det forhold, at da disse mængder faldt i NUP, kunne priserne stadig opretholdes som følge af den ovennævnte tidsmæssige forsinkelse.
5.3. Import fra andre lande
(100)
Da der er medtaget andre varer end den vare, der undersøges under Eurostats KN-koder, er følgende analyse blevet udført ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 6. Der blev set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.
(101)
Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande steg med 63 % fra ca. 11 000 ton i 2006 til ca. 18 500 ton i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 6,6 % i 2006 til 14,4 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra andre tredjelande steg med 42 % mellem 2006 og NUP. Den største del af importen kommer tilsyneladende fra Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Japan og Mexico, der var de eneste lande med en individuel markedsandel på mere end 1 % i NUP. Importen fra disse lande undersøges yderligere i de følgende betragtninger. Importen fra ni andre lande tegner sig for en samlet markedsandel på kun 2 % og undersøges ikke yderligere.
(102)
Den kinesiske imports markedsandel steg med 2,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,2 % til 2,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(103)
Den russiske imports markedsandel steg med 4,2 procentpoint i den betragtede periode (fra 1,9 % til 6,1 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lidt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, men højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(104)
Den japanske imports markedsandel faldt med 0,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 2,0 % til 1,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lig med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(105)
Den mexicanske imports markedsandel steg med 1,0 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,9 % til 1,9 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(106)
Som konklusion kan det ikke udelukkes, at udviklingen i importen fra Kina og Rusland i nogen grad kan have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsandel. I betragtning af den generelle art af de foreliggende oplysninger fra importstatistikkerne, som ikke gør det muligt at sammenligne priserne på varetyperne, sådan som det var muligt for Indien ud fra den eksporterende producents detaljerede oplysninger, kan indvirkningen af den kinesiske og russiske import imidlertid ikke fastslås med sikkerhed.
Tabel 15
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006 = 100)
100
100
170
163
Markedsandel for importen fra andre lande
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Importpris fra andre lande (EUR/ton)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Kina (ton)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006 = 100)
100
157
672
804
Den kinesiske imports markedsandel
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Importpris fra Kina (EUR/ton)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Rusland (ton)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006 = 100)
100
90
264
245
Markedsandel for importen fra Rusland
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Importpris fra Rusland (EUR/ton)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Japan (ton)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006 = 100)
100
66
110
62
Markedsandel for importen fra Japan
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Importpris fra Japan (EUR/ton)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Mexico (ton)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006 = 100)
100
148
143
167
Markedsandel for importen fra Mexico
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Importpris fra Mexico (EUR/ton)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Konklusion
(107)
Som anført i betragtning 75 er importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet mellem 2006 og NUP. Da forbruget faldt med næsten 25 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra ca. 1,5 % i 2006 til ca. 5 % i NUP. De indiske eksportpriser over for EU steg betydeligt i den betragtede periode som et resultat af de generelt højere markedspriser, men de underbød stadigvæk EU-erhvervsgrenens priser.
(108)
Mellem 2006 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumping- og udligningsforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 29 % hhv. 39 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 28 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Selv om en del af disse negative udviklingstendenser kan forklares ved det kraftige fald i forbruget, som faldt med næsten 25 % i den betragtede periode, skal EU-erhvervsgrenens kraftige fald i markedsandele (-15,9 procentpoint mellem 2006 og NUP) også fortolkes på baggrund af den konstante stigning i markedsandelen for indisk import.
(109)
Med hensyn til den temmelig høje fortjeneste i NUP skyldtes den hovedsagelig det fortsat høje prisniveau som forklaret i betragtning 88. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP til trods for en ret høj fortjeneste på det tidspunkt, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev forpurret af den tiltagende indiske dumpingimport i en situation med faldende efterspørgsel.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(110)
Som allerede vist har indførelsen af udligningsforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Da det høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, forsvandt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af den subsidierede import fra Indien. Navnlig EU-erhvervsgrenens evne til at få dækket de stigende omkostninger var ved udgangen af NUP ringe.
2. Forbindelsen mellem eksportmængder og priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen
(111)
Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Unionen og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportørs salg til lande uden for EU skete i betydelige mængder og tegnede sig for størstedelen af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløb, ville de indiske eksportører have et incitament til at omdirigere en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked til priser, der - selv om de ville være højere end priserne til tredjelandene - sandsynligvis stadigvæk ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Unionen.
3. Uudnyttet kapacitet og lagre på det indiske marked
(112)
Den samarbejdsvillige indiske producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet i 2010/2011. Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.
(113)
I sine kommentarer til fremlæggelsen af oplysninger hævdede den samarbejdsvillige indiske producent, at virksomhedens uudnyttede kapacitet hovedsagelig skyldtes den økonomiske krise og det dermed forbundne fald i efterspørgslen. Imidlertid kan en betydelig del af virksomhedens uudnyttede kapacitet forklares ved, at virksomheden øgede sin kapacitet væsentligt mellem 2006 og NUP. Desuden bør det bemærkes, at virksomheden har planlagt en yderligere øget kapacitet. Endvidere bør det også erindres, at der findes endnu en indisk producent, som ikke samarbejdede, med en lignende kapacitet og udnyttelse, og som også for nylig har meddelt, at virksomheden planlægger en endnu større kapacitetsudvidelse.
4. Konklusion
(114)
Producenterne i det pågældende land har mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til EU-markedet. Desuden er priserne på indisk eksport til tredjelande lavere end priserne til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at ud fra de sammenlignelige varetyper solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent den pågældende vare til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat falde, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden. En sådan prisadfærd vil sammen med den evne, som eksportørerne i det pågældende land har til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, højst sandsynligt have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(115)
Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til subsidierede priser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde med deraf følgende forværring af dens finansielle situation, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(116)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende udligningsforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(117)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været udligningsforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende udligningsforanstaltninger.
(118)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende subsidiering.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(119)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af udligningsforanstaltningerne i 2004. Navnlig er det forhold, at EU-erhvervsgrenen styrkede sin rentabilitet i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen har imidlertid konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det pågældende land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3. Importørernes og brugernes interesser
(120)
Ingen af de ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde.
(121)
17 brugere henvendte sig og indsendte spørgeskemabesvarelser. De fleste brugere har ikke indkøbt grafitelektroder i Indien i en årrække og var derfor neutrale med hensyn til en mulig fortsættelse af foranstaltningerne, mens seks brugere i det mindste i et vist omfang anvendte indiske elektroder. Fire brugere hævdede, at en fortsættelse af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på konkurrencen. En sammenslutning (Eurofer) var kraftigt imod en fortsættelse af foranstaltningerne og hævdede, at de betød, at de indiske eksportører stort set trak sig tilbage fra EU-markedet. Ifølge sammenslutningen vil en fortsættelse af foranstaltningerne forhindre stålproducenterne i at udvikle alternative forsyningskilder og vil gøre de muligt for EU-erhvervsgrenen fortsat at opretholde en dominerende stilling med stort set kun to virksomheder. Det er dog klart fra udviklingen af den indiske import efter foranstaltningernes indførsel, at der ikke har fundet en sådan massiv tilbagetrækning sted; importen fra Indien er i stedet for steget betydeligt i den betragtede periode. Dertil kommer, at undersøgelsen har vist, at grafitelektroderne i stigende grad kommer ind på EU-markedet fra en række tredjelande. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens stilling på markedet skal det erindres, at markedsandelen er faldet med næsten 16 procentpoint i den betragtede periode (jf. betragtning 81). Endelig indrømmede denne sammenslutning også, at grafitelektroder kun udgør en ret lille del af de samlede omkostninger for stålproducenterne.
(122)
Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne (10). Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. For så vidt angår virkningerne af indførelsen af foranstaltninger på brugerne, skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at omkostningsstigninger kun i ubetydelig grad ville påvirke brugerindustrierne, da omkostningerne ved grafitelektroder kun har ringe indflydelse på brugerindustrierne. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af udligningsforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.
4. Konklusion
(123)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende udligningsforanstaltninger.
H. UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(124)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.
(125)
Det fremgår af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse grafitelektroder med oprindelse i Indien bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold.
(126)
Den individuelle udligningstold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(127)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle udligningstold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (11) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig udligningstold på importen af grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex85451100 (Taric-kode 8545110010), og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex85459090 (Taric-kode 8545909010), uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien.
2. Tolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fremstillet af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Endelig told
(%)
Taric tillægs kode
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Alle andre virksomheder
7,2
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er anført.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2010.