РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1036/2010
af 15. november 2010
om indførsel af en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 17. februar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samle EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importører, brugere og andre parter, som den vidste var berørt, samt repræsentanterne for Bosnien-Hercegovina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klagerne, EU-producenterne, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importørerne og brugerne fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kendte EU-producenter og -importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. afsnit 2.1. nedenfor) i perioden 1. januar 2009 til 31. december 2009.
(6)
Som anført i betragtning 16, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen fire EU-producenter med den største produktions- og salgsmængde i Unionen til en stikprøve.
(7)
Som anført i betragtning 20, indsendte kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. En af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig længere.
(8)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, de fire EU-producenter i stikprøven og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere.
(9)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, herunder dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder, fra de fire EU-producenter i stikprøven og de tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere i Unionen.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungarn
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nederlandene
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien
Importører/brugere i Unionen
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, UK og Mira, Italien
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Tyskland
Eksporterende producenter i Bosnien-Hercegovina
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (forretningsmæssigt forbundet med ovennævnte eksporterende producent)
Forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af UP (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00.
(13)
Den pågældende vare er bestemt til anvendelsesformål som builder i produktionen af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger.
2.2. Samme vare
(14)
Den pågældende vare, den vare der fremstilles og sælges på Bosnien-Hercegovinas hjemmemarked, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, fandtes at have samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(15)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at produktionsomkostningerne, produktionsprocessen og kvaliteten i forbindelse med den pågældende vare, som eksporteres af både Fabrika Glinice Birac AD og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Alumina d.o.o. (»Birac-gruppen«), er anderledes end i forbindelse med den samme vare, der produceres af visse EU-producenter. Det blev desuden påstået, at Birac-gruppens produktionsproces er baseret på aluminiumoxid-opløsning fra produktionen af aluminiumoxid i stedet for aluminiumtrihydrat, mens produktionen i Unionen typisk er baseret på hydratkrystaller, som ved opvarmning og tilsætning af kaustisk soda bliver flydende igen til produktion af zeolit-opslæmning. Hvad angår ovenstående påstande, skal det bemærkes, at oplysningerne fra Birac-gruppen ikke anfægter den konstatering, at uanset eventuelle forskelle i produktionsprocessen, omkostninger eller kvalitet har den pågældende vare de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål som den samme vare.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøve af EU-producenter
(16)
Otte EU-producenter, der tegner sig for ca. 50 % af EU-producenternes salg på markedet, besvarede anmodningen om stikprøvedata i indledningsmeddelelsen. Oprindeligt blev de fem største EU-producenter udtaget til stikprøven. En virksomhed besluttede dog at afbryde sit samarbejde. De resterende fire EU-producenter udgør derfor stikprøven i denne undersøgelse.
(17)
Disse fire producenter tegnede sig for ca. 37 % af EU-producenternes samlede salgsmængde på EU-markedet i UP og for mere end 75 % af salgsmængden for de otte producenter, der indsendte data i forbindelse med stikprøveudtagningen. Disse fire producenter, som blev udtaget til stikprøven, blev betragtet som repræsentative for alle EU-producenterne.
(18)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at tre EU-producenter (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. og Industrias Quimicas del Ebro SA) burde anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Det blev påstået, at disse virksomheder indsendte ikke-fortrolige svar på mangelskrivelser nogle dage efter den fastsatte frist. Hvad angår ovenstående, skal det bemærkes, at de oplysninger, som førnævnte parter indsendte, blev indsendt rettidigt og på ingen måde hindrede undersøgelsesforløbet eller parternes ret til at forsvare deres interesser.
(19)
Det blev desuden påstået, at en EU-producent (MAL Magyar Aluminium) ikke i sin stikprøvebesvarelse havde angivet, at den var forretningsmæssigt forbundet med en anden EU-producent (Silkem d.o.o.). Sidstnævnte indgik ikke i stikprøven og blev ikke medtaget i MAL Magyar Aluminiums stikprøvebesvarelse. Det blev derfor påstået, at disse to EU-producenter bør anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med den nuværende undersøgelse. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene var bekendt med forbindelsen mellem disse to parter i klagefasen, og forbindelsen fremgik af stikprøvebesvarelsen fra en af de to parter. Desuden fremgik forbindelsen af spøgeskemabesvarelsen fra MAL Amgyar Aluminium. Endelig skal det gøres klart, at Silkem d.o.o. og MAL Magyar Aluminium har samarbejdet fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Silkem d.o.o. indsendte data i forbindelse stikprøveundersøgelsen, men blev ikke udtaget til stikprøven og blev således ikke anmodet om at indsende en fuldstændig spørgeskemabesvarelse. Hvad angår MAL Magyar Aluminium, behøvede virksomheden ikke at indsende en konsolideret spørgeskemabesvarelse, der omfattede Solkem d.o.o., da Silkem d.o.o. er en separat retlig enhed.
3.2. Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
(20)
Kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede anmodningen om oplysninger i indledningsmeddelelsen med henblik stikprøveundersøgelsen. Det blev efterfølgende klart, at en af disse virksomheder hverken importerede eller indkøbte den pågældende vare. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
4. DUMPING
4.1. Normal værdi
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om de to eksporterende producenter i Birac-gruppens salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen. Det blev konkluderet, at hjemmemarkedssalget ikke var repræsentativt.
(22)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents salg til eksport kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder.
(23)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være rentable, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet blev derfor fastlagt for undersøgelsesperioden.
(24)
Ovennævnte analyse viste, at de to eksporterende producenters hjemmemarkedssalg var rentabelt, idet nettoprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(25)
Da der ikke blev solgt repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(26)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.2. Eksportpris
(27)
Da alt salg til Unionen fandt sted via en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Unionen blev justeret for alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt en rimelig margin for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes den forretningsmæssigt forbundne importørs egne SA&G-omkostninger. Da de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev der anvendt en rimelig fortjenstmargen på 5 % på grundlag af oplysninger fra brugere, som også importerede den pågældende vare i UP.
(28)
Birac-gruppen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne importør nærmere optrådte som eksportafdeling end som importør, og at eksportprisen derfor ikke skulle beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, men i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af den eksportpris, der faktisk betaltes eller skulle betales. Det skal i den forbindelse bemærkes, at eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, fastsættes på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder, når den pågældende vare videresælges til uafhængige kunder af virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundne med eksportøren i eksportlandet. Undersøgelsen viste, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed er beliggende i Unionen. Den varetager bl.a. ordrer fra kunder og fakturering af den pågældende vare produceret af Birac-gruppen. Det blev desuden konstateret, at Birac-gruppen sælger den pågældende vare til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen med henblik på videresalg til uafhængige kunder i Unionen. Påstanden må derfor afvises. Selv om visse aktiviteter udføres af den forretningsmæssigt forbundne virksomhed forud for import, betyder dette ikke, at eksportprisen ikke kan beregnes på grundlag af videresalgsprisen til den første uafhængige kunde med de nødvendige justeringer, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
4.3. Sammenligning
(29)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev indrømmet passende justeringer for omkostninger til transport, fragt- og forsikringsomkostninger, bankgebyrer, pakning og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres.
4.4. Dumpingmargen
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for begge eksporterende producenter fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(31)
Den individuelle dumpingmargen for hver af de eksporterende producenter blev vejet og baseret på de mængder, der eksporteredes til Unionen, hvilket førte til en dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, på 28,1 % for Birac-gruppen.
(32)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producentgruppe i Bosnien og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Bosnien. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Bosnien-Hercegovina, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Bosnien-Hercegovina.
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger
(33)
Det erindres, at der i denne procedure kun er én eksporterende producent fra Bosnien (Birac-gruppen). Der kan derfor ikke gives konkrete tal vedrørende importmængder, importpriser, markedsandele og EU-produktion samt salgsmængder med henblik på beskyttelse af virksomhedens private oplysninger. Under disse omstændigheder anføres indikatorerne ved hjælp af indekstal.
(34)
I henhold til afsnit 3.1. ovenfor anses de fire EU-producenter i stikprøven for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
5.2. EU-forbruget
(35)
I den foreløbige fase af undersøgelsen blev beregningen af EU-forbruget baseret på tal i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører/brugere i undersøgelsen. Disse oplysninger blev sendt til alle interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger, der anfægtede oplysningerne om EU-forbruget.
(36)
EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, salgsmængderne i Unionen for samme vare produceret af de andre kendte EU-producenter og importmængden af den pågældende vare fra tredjelande.
(37)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ton
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(38)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU faldt med 7 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at brugerne i mindre grad anvender den pågældende vare til nøgleprodukter som f.eks. vaskepulver. Det afspejler samtidig, at brugerindustriens varer i højere grad bliver zeolit-fri.
5.3. Import fra det pågældende land
5.3.1. Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(39)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med 359 % gennem hele den betragtede periode.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Importmængde
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(40)
Den gennemsnitlige importpris var stabil fra 2005 til 2008 og steg med ca. 10 % i UP. Dette skyldtes navnlig bedre vilkår på EU-markedet, som betød prisstigninger for alle producenter af den pågældende vare.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig importpris (cif)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(41)
Markedsandele for importen fra det pågældende land blev næsten firedoblet i den betragtede periode og lå på 10-15 % i UP.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Markedsandel for Bosnien-Hercegovina
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
5.3.2. Virkninger af dumpingimporten på priserne
(42)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev den samarbejdsvillige eksporterende bosniske producents importpriser sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser justeredes til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignedes med cif-importprisen. Der blev ikke beregnet toldafgifter, da den eksporterende bosniske producent var pålagt en præferencesats på 0 % i UP.
(43)
Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen var på mellem 20 og 25 % af EU-erhvervsgrenens priser.
5.4. EU-erhvervsgrenens situation
5.4.1. Indledende bemærkninger
(44)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(45)
De makroøkonomiske indikatorer for bl.a. produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data fra Kommissionens tjenestegrene, og indikatorerne blev forelagt de interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil, jf. betragtning 35. Oplysningerne vedrørende disse indikatorer repræsenterer samtlige EU-producenter. Når oplysningerne vedrørende EU-producenterne er brugt overordnet, henviser nedenstående tabeller til makroøkonomiske data som kilde. De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data. Hvad angår de makroøkonomiske data, påstod den eksporterende producent fra Bosnien, at det på grund af uoverensstemmelser vedrørende den korrekte KN-kode til klassificering af varen er usandsynligt, at disse data er pålidelige. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesindikatorer under ingen omstændigheder er påvirket af den påståede uoverensstemmelse vedrørende KN-koderne. Det skal erindres, at definitionen af den pågældende vare blev givet i indledningsmeddelelsen. Definitionen er klar og tydelig og udelukker enhver mulighed for misforståelser. De interesserede parter blev anmodet om at indsende oplysninger på grundlag af varedefinitionen uanset KN-koderne, idet det af indledningsmeddelelsen fremgår, at KN-koder udelukkende anføres til information. Det skal desuden bemærkes, at den eksporterende producent fra Bosnien ikke havde anfægtet oplysningerne vedrørende EU-forbruget. De fleste oplysninger vedrørende importen blev direkte afledt af oplysningerne fra den eksporterende producent fra Bosnien, mens resten vedrører en mindre mængde import fra andre lande. Ud fra ovenstående, og da der ikke blev fremlagt konkrete beviser for påstanden om upålidelige data, måtte denne påstand afvises.
5.4.2. Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Produktion
100
108
114
90
86
Kapacitet
100
99
104
100
100
Kapacitetsudnyttelse
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(46)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 14 %. I 2008-2009 indstillede en EU-producent (Sasol Italy SpA) sin produktion. Desuden indstillede Henkel AG produktionen af zeolit-opslæmning (dette er ikke den pågældende vare men en flydende version, der anvendes som erstatning). Denne udvikling forbedrede i et vist omfang de øvrige producenters situation.
(47)
Til trods for ovennævnte udvikling var kapaciteten forholdsvis stabil i den betragtede periode baseret på den beregningsmetode, der normalt anvendes af erhvervsgrenen. Efterprøvningen af producenterne i stikprøven viste dog, at beregningen af kapaciteten for denne erhvervsgren kan variere afhængigt af situationen på markedet for den pågældende vare og markedet for andre varer, som kan produceres på de samme produktionsanlæg.
(48)
Tallene for kapacitetsudnyttelsen viser et fald på 14 %. Kapacitetsraten nåede på intet tidspunkt 80 %, hvilket er udtryk for en vis overkapacitet. Dette spørgsmål behandles yderligere under afsnittet om årsagssammenhæng.
Lagre
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ultimolagre
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(49)
EU-erhvervsgrenens lagre var meget små i hele den betragtede periode. Produktionen af den samme vare var planlagt til at matche ordrerne, og lagrene blev altid holdt på det mindst mulige niveau. Lagrene var derfor ikke en afgørende faktor i undersøgelsen.
Salgsmængde og markedsandel
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Salgsmængde i EU
100
108
116
93
82
Markedsandel
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Markedsandel (indeks)
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(50)
EU-erhvervsgrenens salg faldt med 18 % i løbet af den betragtede periode.
(51)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 11 % i løbet af den betragtede periode.
Salgspriser
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
292
306
315
332
354
Kilde: Mikroøkonomiske data
(52)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i EU steg med 21 % i den betragtede periode. Dette afspejlede i store træk de højere råvare- og energipriser, og isoleret set kan det derfor ikke betragtes som en relevant indikator.
Rentabilitet
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Fortjenstmargen før skat
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
(53)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet var lav i hele den betragtede periode. Denne situation skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at hæve sin priser på grund af de forhold, der behandles under afsnittet »Årsagssammenhæng«, og især den stigende dumpingimport. Det skyldtes desuden den lave kapacitetsudnyttelsesgrad, jf. betragtning 47.
(54)
Fra 2005-2008 faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant og var i 2008 negativ. Rentabiliteten blev positiv igen i UP med det højeste niveau i den undersøgte periode, men lå stadig under den målfortjeneste på 5,9 %, som erhvervsgrenen kunne have opnået uden dumpingimport på markedet (jf. betragtning 67).
(55)
Den eksporterende producent påstod, at EU-producenternes rentabilitet var god i 2009. Denne påstand blev ikke underbygget af positive beviser, og den pågældende part henviser derimod til uspecificerede »offentligt tilgængelige oplysninger«. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten i 2009 var en engangsforestilling og ikke var bæredygtig over for den eksporterende bosniske producents markante indtræden på markedet med store importmængder til lave dumpingpriser. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten for 2010 sandsynligvis ville fald til 2008-niveauet.
(56)
Ovenstående påstande blev undersøgt af Kommissionens tjenestegrene. Undersøgelsen omfattede især udviklingen i råvare- og salgsomkostninger og priserne i de relevante kontrakter. Det blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen i 2009 havde fordel af visse midlertidige faktorer, som øgede erhvervsgrenens rentabilitet til trods for de omfattende mængder af dumpingimport:
i)
Producenterne i stikprøven havde i et vist omfang fordel af de øgede produktions- og salgsmængder, idet to andre EU-producenter indstillede produktionen, jf. betragtning 46.
ii)
Til trods for den generelle stigning i råvarepriserne fra 2008 havde visse producenter i stikprøven fordel af årlige råvarekontrakter, som begrænsede konsekvenserne af disse stigninger.
iii)
En producent i stikprøven havde fordel af betydeligt lavere finansielle omkostninger i 2009 som følge af en omstrukturering i gruppen.
(57)
På dette grundlag tydede udviklingen i fortjenstmargenen stadig på skade, idet fortjenesten ellers ville have været betydeligt højere uden dumpingimport.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Investeringer (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Afkast af nettoaktiverne
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Likviditet (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Kilde: Mikroøkonomiske data
(58)
Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at investeringerne var lave i den betragtede periode, hvorimod EU-erhvervsgrenen forklarede, at investeringsafkastet var for lavt til at berettige de betydelige investeringer i den pågældende vare.
(59)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Det skal bemærkes, at de pågældende nettoaktiver allerede i stort omfang var blevet afskrevet.
(60)
EU-erhvervsgrenens likviditet fulgte også samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Situationen for likviditeten var alvorlig i 2008, da producenterne registrerede store tab i salgsmængder og stadig skulle efterleve deres kontraktlige forpligtelser til at indkøbe råvarer.
(61)
EU-erhvervsgrenen anførte ikke evnen til at rejse kapital som et problemområde.
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Beskæftigelse (fuldtidsækvivalenter)
241
241
253
244
221
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivitet pr. ansat
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Kilde: Mikroøkonomiske data undtagen beskæftigelse - makroøkonomiske data
(62)
Antallet af ansatte hos samtlige EU-producenter, som beskæftiger sig med den samme vare, faldt i den betragtede periode i takt med faldet i produktions- og salgsmængder. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg, hvilket afspejlede den stigende inflation.
(63)
Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, steg med 14 % i løbet af undersøgelsesperioden, idet salgsmængderne faldt mere end beskæftigelsen. Denne negative udvikling vil sandsynligvis føre til yderligere tab af arbejdspladser i fremtiden.
5.4.3. Dumpingens størrelse
(64)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige.
5.5. Konklusion om skade
(65)
I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, hvilket tydeligt fremgår af ovenstående analyse af erhvervsgrenens produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse og produktivitetstendenser.
(66)
Hvad angår priserne og rentabiliteten, viser der sig også en skadevoldende situation. Analysen kompliceres dog af råvare- og energiprisstigningerne, som har haft betydning for priserne på den pågældende vare. Rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet forværredes alle i perioden 2005-2008. 2008 var et særligt alvorligt år for erhvervsgrenen, navnlig da mange virksomheder var fastlåst i råvarekontrakter og samtidig mistede mere end 20 % af salgsmængden.
(67)
I 2009 bedredes markedssituationen, og prisstigninger forbedrede rentabiliteten, men det var, jf., betragtning 55 og 56, klart, at der var tale om et midlertidigt pusterum og at markedssituationen i 2009 sandsynligvis ikke ville fortsætte. Det skal dog bemærkes, at selv i 2009 nåede rentabiliteten ikke 5,9 %, som skønnes at være en normal fortjeneste for denne erhvervsgren.
(68)
Skaden blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer), selv om kun producenterne i stikprøven blev vurderet for visse indikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Der blev ikke konstateret væsentlige forskelle mellem de mikro- og makroøkonomiske indikatorer.
(69)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at en væsentlig del af EU-erhvervsgrenen har lidt skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(70)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2. Dumpingimportens virkninger
(71)
I den betragtede periode steg importen fra det pågældende lande med næsten 400 % og opnåede et betydeligt marked, dvs. at markedsandelen steg fra under 5 % til mellem 10 og 15 %. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig.
(72)
Disse stigninger i markedsandelen for dumpingimporten satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode.
(73)
De stigende mængder dumpingimport underbød EU-erhvervsgrenens priser med 20-25 % i UP. Det kan med rimelighed forventes, at en sådan stigning i importen på et marked med faldende efterspørgsel var skyld i det pristryk, der fandt sted i 2008 og 2009. Dumpingimportens virkning på priserne blev forværret, idet salget overvejende foregår på grundlag af årlige kontrakter. Dumpingimporten fra Bosnien kunne dermed anvendes til at trykke prisstigninger for store salgsmængder til trods for stigninger i råvarepriserne. I 2009 blev denne virkning til dels opblødt, men dog ikke nok til at erhvervsgrenen som helhed kunne nå den normale fortjeneste på 5,9 %.
(74)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimport, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
6.3. Virkningerne af andre faktorer
6.3.1. EU-producenternes eksportresultater
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Eksport af EU-produktionen
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(75)
EU-producenternes eksportmængde steg i den betragtede periode, men udgjorde kun ca. 10 % af produktionen. Eksporten øgedes hos producenterne i stikprøven og kompenserede delvis for det mindre salg på EU-markedet.
(76)
EU-erhvervsgrenens eksportresultater bidrog således til virksomhedens overlevelse og bidrog ikke til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen blev påført.
6.3.2. Import fra tredjelande
(77)
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kunne ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at EU-producenterne havde mistet markedsandele til importen fra Kina og Korea, men denne påstand er ikke underbygget med faktiske oplysninger, da importen fra disse lande var marginal.
6.3.3. Virkningen af en nedgang i forbruget
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
EU-forbrug i tons
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Makroøkonomiske data
(78)
I den betragtede periode faldt forbruget med ca. 240 000 tons (7 %), hvilket skyldtes, at vaskepulverindustrien gradvist anvender flere alternative produkter i deres formler for at erstatte den pågældende vare. Den eksporterende producent påstod, at dette førte til fyldte lagre, annullering af ordrer og lavere fortjeneste.
(79)
Det skal bemærkes, at to producenter på EU-markedet indstillede produktionen ved afslutningen af den betragtede periode, og der blev derfor foretaget en justering af kapaciteten for at kompensere for faldet i forbruget. Som det fremgår af betragtning 49, var lagrene lave og stabile, hvorfor produktionen blev justeret til det lavere forbrug.
(80)
Selv om det ikke kan udelukkes, at nedgangen i forbruget har bidraget til den skade, der påførtes EU-producenterne, var denne virkning dog tilsyneladende ikke afgørende.
6.3.4. Virkningen af investeringer
(81)
Den eksporterende producent påstod, at skaden skyldtes efterlevelsen af REACH-lovgivningen. Som det fremgår af betragtning 58, kunne dette på grund af investeringerne i den pågældende vare i hele den betragtede periode ikke have bidraget til den forvoldte skade i et væsentligt omfang. Desuden har omkostningerne i forbindelse med REACH været moderatere.
6.3.5. Virkningen af stigninger i råvare- og energiomkostninger
(82)
Visse parter påstod, at de øgede råvare- og energiomkostninger bidrog til skaden. Stigningen i disse omkostninger var ganske rigtig væsentlig og fandt hovedsagelig sted i 2008. Dette havde uden tvivl en virkning på rentabiliteten i det pågældende år, da stigningerne fandt sted i en perioden med faldende salg. De øgede energiomkostninger blev i en vis grad afspejlet i salgspriserne, jf. betragtning 52, selv om pristrykket som følge af dumpingimporten hindrede tilstrækkelige stigninger.
(83)
Det konkluderes derfor, at stigningen i råvare- og energiomkostningerne ikke har bidraget til den påførte skade.
6.3.6. Virkning af kapacitetsproblemer
(84)
Problemerne med overkapacitet og lav kapacitetsudnyttelse blev behandlet i betragtning 46. Kapacitetsproblemernes virkning på rentabiliteten skal ses i lyset af erhvervsgrenens strukturelle kendetegn og tilstedeværelsen af dumpingimport. Virkningen på rentabiliteten skyldes de omfattende faste omkostninger, som kunne dækkes, hvis udnyttelsesgraden var højere.
(85)
Overkapaciteten og den lave kapacitetsudnyttelse kan dog delvist forklare nogle af de negative skadesindikatorer hos EU-producenterne, men forklarer ikke det store fald i produktion, salgsmængde og markedsandel i 2009. Det er således klart, at de ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.7. Virkningen af den globale kreditkrise/den generelle økonomiske krise
(86)
Visse interesserede parter påstod, at den globale kreditkrise og den generelle økonomiske krise bidrog til skaden. Faktisk var der en nedgang i forbruget af den pågældende vare i 2008/2009, hvor krisen fandt sted.
(87)
Disse problemer forklarer dog ikke, hvorfor EU-producenternes markedsandel faldt betydeligt i 2009, mens markedsandelen for importen fra Bosnien steg og underbød EU-priserne med over 20 %. Nedgangen i forbruget i 2008/2009 ville i sig selv have påvirket EU-erhvervsgrenen, men den voldsomme stigning i importen fra Bosnien-Hercegovina havde således en langt mere afgørende virkning på EU-erhvervsgrenens salgsmængder og - i lyset af underbuddet - på priserne. Krisen brød således ikke årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.8. Virkningen af den konsoliderede brugerindustri
(88)
Selv om mere end 10 virksomheder producerede den pågældende vare i UP, bestod den vigtigste brugerindustri (producenter af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger) hovedsagelig af 4 store grupper (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble og Unilever). To store samarbejdsvillige brugere tegnede sig faktisk for næsten 40 % af købet af den pågældende vare i EU. Ved hjælp af centraliserede indkøb kan de fire grupper desuden holde priserne på den pågældende vare nede.
(89)
Dette problem er det ikke et nyt fænomen, men har derimod eksisteret i mange år. Det kan derfor ikke forklare faldet i produktionen, salgsmængderne og markedsandelen i 2009. Det er således klart, at det ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(90)
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(91)
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandel, produktions- og salgsmængder, som fandt sted i 2008 og 2009, hvilket falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport.
(92)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Bosnien-Hercegovina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
7. UNIONENS INTERESSER
7.1. Generelle bemærkninger
(93)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
7.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(94)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et tryk på salgspriserne på EU-markedet og et tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen. Dette afholdt EU-erhvervsgrenen fra at nå et rentabilitetsniveau i stil med den rentabilitet, der opnås på andre varer.
(95)
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land kun kan ske direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Til trods for den omstrukturering, der fandt sted hos EU-producenterne (to virksomheder indstillede produktionen) er situationen ikke bedret. Det skal i den forbindelse bemærkes, at zeolit A i pulverform er en vigtig vare for omsætningen hos virksomhederne i stikprøven, da den udgør indtil 30 % af deres omsætning. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens situation tydeligvis forværres yderligere. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikke-skadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår.
(96)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
7.3. Importørernes interesser
(97)
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, også var brugere. Analysen vedrørende disse virksomheder præsenteres i det relevante afsnit om brugernes interesser.
7.4. Brugernes og forbrugernes interesser
(98)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Analysen blev således begrænset til foranstaltningernes virkninger for brugere.
(99)
Der blev sendt spørgeskemaer til 8 kendte brugere. Der blev dog kun modtaget relevante bemærkninger fra to af dem. Analysen af Unionens interesser er derfor baseret på besvarelserne fra to forholdsvis store brugere, som tilsammen tegner sig for næsten 40 % af EU-forbruget.
(100)
De to samarbejdsvillige EU-brugere er ledende aktører i vaskemiddel- og vandafkalkningsindustrien i Unionen. De var begge imod indførelsen af foranstaltninger.
(101)
Undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige EU-brugere importerede mindre en tredjedel af deres forbrug fra den eksporterende producent i Bosnien. Den resterende del indkøbes via udbud fra EU-producenter, som stadig er den vigtigste leverandør for de samarbejdsvillige brugere. I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad hos EU-producenterne, jf. betragtning 47 og 48, er det klart, at en eventuel indførelse af foranstaltninger ikke forventes at føre til forsyningsknaphed eller omfattende prisstigninger.
(102)
Det lader desuden til, at brugerindustrien i Unionen allerede er begyndt at undersøge muligheden for import fra Kina. Den omstædndighed at der findes en sådan mulighed, som anses for pålidelig, viser, at en eventuel indførelse af foranstaltninger på ingen måde vil føre til knaphed på den pågældende vare.
(103)
Der blev desuden set på andelen af slutprodukter, hvortil den pågældende vare anvendes, i virksomhedernes omsætning. Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at de relevante produkter i begge tilfælde udgør under 10 % af deres omsætning.
(104)
Andelen af den pågældende vare, der indarbejdes i slutprodukterne, blev også undersøgt. Undersøgelsen viste, at denne andel generelt er ekstremt lav (gennemsnitligt under 5 % af de samlede omkostninger), og den pågældende vare udgør derfor ikke et væsentligt omkostningselement i slutprodukterne.
(105)
Kommissionen undersøgte desuden, om indførelsen af foranstaltninger vil få en væsentlig negativ finansiel indvirkning på situationen hos disse to brugere. Kommissionen etablerede to scenarier, nemlig et worst-case-scenarie og et mere realistisk scenarie.
(106)
I worst-case-scenariet antages det, at både importpriserne og EU-erhvervsgrenens priser øges som følge af tolden. Dermed øges brugernes omkostninger i gennemsnit med mindre end 2 %.
(107)
Ovenstående situation skal sammenlignes med rentabiliteten hos de samarbejdsvillige EU-brugere. Brugernes rentabilitet på varer, hvori den pågældende vare indgår, er på ca. 11 % og for alle deres varer på 20 %. I betragtning af denne rentabilitet vil selv en fuld overvæltning af foranstaltningerne til både importpriserne og EU-priserne ikke få en uforholdsmæssig stor virkning for disse parters økonomiske situation.
(108)
Et langt mere realistisk scenarie er nemlig, at indførelsen af foranstaltninger vil føre til en situation, hvor kun importen fra Bosnien-Hercegovina øges, mens EU-erhvervsgrenens får fordel af øgede stordriftsfordele. Forsyningssituationen i Unionen er, jf. ovenfor, tilstrækkelig, idet de fleste EU-producenter langt fra producerer ved fuld kapacitet.
(109)
Det skal desuden bemærkes, at undersøgelsen viste, at der findes erstatningsvarer for den pågældende vare. Det står således klart, at både de samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige brugere også producerer vaskemiddel uden den pågældende vare. I dette mere realistiske scenarie vil de samarbejdsvillige brugeres omkostninger kun stige med en brøkdel af en procent. Med andre ord vil indførelsen af foranstaltninger i lyset af rentabilitetstallene kun få ubetydelige konsekvenser for brugere.
(110)
I betragtning af det ovenstående er det klart, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil medføre væsentlige virkninger for brugerne, og det er derfor højst usandsynligt, at der endda vil forekomme prisstigninger for forbrugerne.
7.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(111)
Overordnet set forventes det, at EU-erhvervsgrenen tydeligvis vil være i stand til at drage fordel af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen kunne i første omgang drage fordel af øgede stordriftsfordele på grund af en højere kapacitetsudnyttelse som følge af en stigning i produktion og salg.
(112)
I betragtning af det ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på importen af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina ikke vil påvirke EU-brugerne væsentligt, og at indførelsen generelt er i Unionens interesse.
8. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(113)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
8.1. Skadestærskel
(114)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(115)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 5,9 % af omsætningen. Der er tale om den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i UP på alle sine varer, inkl. den pågældende vare. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. Det blev desuden overvejet, om EU-erhvervsgrenens rentabilitet for 2005-2007 skulle anvendes, men fortjenesten var lavere på grund af den rentabilitet, som virksomhederne opnåede på lignende varer, og blev ikke anset for repræsentativ for en levedygtig industri. Dette skyldes, at importen fra Bosnien underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 10 og 20 % i disse tre år, og sådanne forskelle ville have spillet en væsentlig rolle i de årlige kontraktforhandlinger. Disse fortjenstmargener kan derfor ikke anses for repræsentative for en normal situation på EU-markedet. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til produktionsomkostningerne.
(116)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Den således beregnede underbudsmargen var på 31,5 %.
8.2. Midlertidige foranstaltninger
(117)
I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på import med oprindelse i Bosnien-Hercegovina på et niveau svarende til den konstaterede dumpingmargen.
(118)
I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold for Bosnien-Hercegovina være på 28,1 %.
9. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(119)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 28,1 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2010.