РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1105/2010
af 29. november 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 478/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (»garn med høj styrke«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Der blev ikke indført midlertidige foranstaltninger på importen af garn med høj styrke fra Republikken Korea (»Korea«) og Taiwan.
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (»klageren«) på vegne af producenter af garn med høj styrke, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke.
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Hvad angår aspekterne vedrørende Unionens interesser, blev der aflagt supplerende kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Brugere i Unionen
-
Continental AG
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.
-
Mehler Texnologies GmbH
-
E. Oppermann GmbH
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
En interesseret part anmodede om en høring og om høringsofficerens indgriben. Denne anmodning blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger. Høringen med deltagelse af høringsofficeren blev godkendt.
(7)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af de endelige oplysninger«). Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Den pågældende vare er garn med høj styrke (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(9)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at Kommissionen ikke havde behandlet forskellene mellem det garn, der anvendes til produktion af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (»HMLS«), og andre typer garn, da denne type forudsætter langvarige og omkostningskrævende tekniske prøver, før man kan opnå godkendelse til de HMLS-specifikationer, der pålægges af køberne. Samme part påstod desuden, at det ikke klart fremgik, hvilke faktorer der indgik i den midlertidige fastlæggelse af, at der er tale om en og samme vare. En anden part påstod, at HMLS og andre typer garn har forskellige omkostningsstrukturer.
(10)
Som svar på disse påstande skal det for det første bemærkes, at den pågældende vare anvendes til en række forskellige anvendelsesformål såsom forstærkning af dæk, brede tekstiler, sikkerhedsseler, airbags, tovværk, net og industriel anvendelse. Der er således mange forskellige anvendelsesformål, og der findes mange forskellige typer og specifikationer.
(11)
Da det skulle afgøres, om HMLS og andre typer garn udgør en og samme vare, var de vigtigste kriterier de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Som det fremgår af betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, viste undersøgelsen, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens), har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
(12)
Hvad angår de påståede forskelle i omkostningsstruktur, skal det bemærkes, at dette i sig selv ikke er et afgørende kriterium for, hvorvidt HMLS skal betragtes som en anden vare end andre typer af garn med høj styrke. Forskelle i omkostninger, priser og produktionsprocesser berettiger i selv ikke, at en vis varetype såsom HMLS skal betragtes som en anden vare, så længe denne vare har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som de andre varetyper.
(13)
Det blev således ikke fundet berettiget at udelukke HMLS fra undersøgelsen, og påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 16 til 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normal værdi
(15)
En eksporterende producent i Taiwan fremlagde dokumentation for udsving i prisen på de vigtigste råvarer, nemlig ren terephthalatsyre (PTA) og monoethylenglykol (MEG), som denne købte med henblik på produktionen af garn med høj styrke i UP. Det fremgik især, at købspriserne faldt markant, navnlig i fjerde kvartal af 2008. Virksomheden påstod derfor, at dette skulle tages i betragtning ved fastlæggelsen af den normale værdi med henblik på at sikre en rimelig sammenligning med eksportpriserne.
(16)
Konklusionerne i betragtning 18 fremkom efter en meget detaljeret analyse af de oplysninger, som eksportøren indsendte, og som blev efterprøvet under kontrolbesøget. Det blev således fundet berettiget i dette tilfælde at fastlægge normale værdier for visse perioder af UP for at tage hensyn til udsving i råmaterialepriserne.
(17)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til metoden i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told. Den metode, der anvendtes til at fastlægge den normale værdi for de eksporterende producenter fra Taiwan, kan således bekræftes.
3.1.2. Eksportpris
(18)
Undersøgelsen viste, at den taiwanesiske producent, jf. betragtning 15 ovenfor, solgte større mængder af den pågældende vare til EU-markedet i første halvdel af UP, hvor råmaterialepriserne var lavere. Dette skal ses i sammenhæng med betragtning 16.
(19)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.1.3. Sammenligning
(20)
Den normale værdi og eksportprisen blev fastlagt, jf. forklaringen ovenfor. Den normale værdi for den pågældende producent og dennes eksportpris blev sammenlignet i perioder, der lå så tæt som muligt, for at tage højde for forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. Dette er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(21)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter fra Taiwan. Betragtning 89 i forordningen om midlertidig told kan derfor bekræftes.
3.1.4. Dumpingmargener
(22)
Det skal erindres, at det i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at den landsdækkende dumpingmargen for Taiwan var under bagatelgrænsen. Den endelige dumpingmargen, som blev fastlagt for den taiwanesiske producent i betragtning 15, ligger nu under bagatelgrænsen. Det bekræftes derfor, at den endelige landsdækkende dumpingmargen for Taiwan er under bagatelgrænsen.
3.2. Kina
3.2.1. Markedsøkonomisk behandling
(23)
Det skal erindres, at 11 eksporterende producenter fra Kina gav sig til kende. Disse virksomheder tegner sig for 100 % af den samlede eksport af den pågældende vare til EU-markedet i UP. Der blev udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder baseret på den højeste eksportmængde med henblik på at fastslå dumping for Kina. De tre eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling, men kun én blev indrømmet denne behandling.
(24)
Efter fremlæggelsen af oplysningerne vedrørende markedsøkonomisk behandling indsendte de to eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nedenstående oplysninger.
(25)
Den første eksporterende producent fremsatte bemærkninger vedrørende en restriktiv klausul i virksomhedens aktiviteter, problemer med regnskaberne og betaling af visse aktiver såsom brugsrettigheder til jord.
(26)
Eksportøren anerkendte, at der i virksomhedens vedtægter fandtes en restriktiv klausul. Virksomheden påstod, at klausulen ikke længere har retlige virkninger for virksomhedens aktiviteter, men fremlagde ingen dokumentation herfor. Virksomheden erkendte også regnskabsproblemerne, idet der var uoverensstemmelser mellem regnskabsbilagene og de reviderede regnskaber, men påstod, at der var tale om mindre uoverensstemmelser, som der var gjort rede for i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at problemerne i virksomhedens bogføring, som var årsagen til, at virksomheden blev nægtet markedsøkonomisk behandling, i realiteten var væsentlige, navnlig hvad angår bogføringen af visse aktiver og uoverensstemmelser mellem visse regnskabsbøger og de dokumenter, der blev fremlagt under kontrolbesøget.
(27)
Den anden eksporterende producent fremlagde navnlig bemærkninger til konklusionerne vedrørende kapitalbidraget, en restriktiv klausul i virksomhedens aktivitet og erhvervelsen af brugsrettigheder til jord.
(28)
Vedrørende kapitalbidraget gentog eksportøren de samme argumenter som i den midlertidige fase, nemlig at kapitalbidraget var foretaget på behørig vis. Virksomheden påstod, at teknisk knowhow er en særlig kategori af viden, som ikke forudsætter patent eller registrering, og derfor var kapitalbidraget, dog i form af naturalydelser, foretaget på behørig vis. Hvad angår sidstnævnte spørgsmål, gentog virksomheden, at den restriktive klausul ikke er obligatorisk for virksomheden, og at de investeringskrav, der er forbundet med erhvervelsen af jorden, ikke udgør fordrejninger, men vedrører myndighedernes politik for arealplanlægning.
(29)
Virksomheden fremsatte disse argumenter allerede i den midlertidige fase, hvor de blev afvist. Selv om investeringskravene er forbundet med myndighedernes politik for arealplanlægning, er de ikke i overensstemmelse med markedsøkonomisk behandling. Der blev ikke fremlagt nye beviser, der kunne ændre de foreløbige konklusioner i vurderingen af markedsøkonomisk behandling i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told.
(30)
På dette grundlag bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 46-52 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.2. Individuel undersøgelse
(31)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede, jf. betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Anmodningerne om individuelle undersøgelser kunne dog først behandles efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(32)
Begge virksomheder indsendte skemaet om markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte frist. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indhentede og efterprøvede Kommissionen oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder, nemlig:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Nedenstående korte gengivelse af kriterierne for markedsøkonomisk behandling tjener alene til orientering:
1.
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål.
3.
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retssikkerhed og stabile forhold garanteres ved konkurslove og love om ejendomsret.
5.
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
(34)
Begge virksomheder havde en restriktiv klausul i deres registreringsdokumenter vedrørende fordelingen mellem salg til eksport og til hjemmemarkedet. For den ene eksportør blev der fundet en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskabssystem, som førte til den konklusion, at regnskaberne ikke var klart opstillede og ikke var udarbejdet eller revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra et ikke-markedsøkonomisk system, navnlig hvad angår købet af virksomhedens brugsrettigheder til jord.
(35)
Det blev således konkluderet, at ingen af de to virksomheder godtgjorde, at de opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og de kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.2.3. Individuel behandling
(36)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at blive indrømmet individuel behandling.
(37)
De to eksporterende producenter, som havde anmodet om en individuel behandling, opfyldte ikke kriterierne for markedsøkonomisk behandling, men anmodede om individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(38)
Til orientering er kriterierne for individuel behandling kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen, og
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(39)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at de to eksporterende producenter fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, som anmodede om en individuel undersøgelse, opfyldte alle ovennævnte krav til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3.2.4. Referenceland
(40)
Som nævnt i betragtning 57-62 i forordningen om midlertidig told, blev det fundet, at USA ikke var et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I stedet for blev Taiwan valgt som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(41)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger foreslog visse parter, at man i stedet anvendte Korea som et referenceland. De påstod, at Korea var mere egnet end Taiwan, da de eksporterende producenter fra Korea også anvender en ny produktionsteknologi med én etape, deres slutprodukter har høj sammenlignelighed med Kina, det koreanske hjemmemarked er stort og kan sammenlignes med hjemmemarkedet i Kina, og ingen koreanske virksomheder havde foretaget dumping.
(42)
Hvad angår valget af et referenceland, blev følgende kriterier taget i betragtning: Sammenligneligheden mellem produktionsmængder af slutprodukter i et land uden markedsøkonomi og i det potentielle referenceland, det repræsentative hjemmemarkedssalg (transaktioner) til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i forhold til eksporten af den pågældende vare med oprindelse i et land uden markedsøkonomi, konkurrenceniveauet på hjemmemarkedet i referencelandet, sammenligneligheden mellem adgang til råvarer og energi, eksportørernes vilje i det potentielle referenceland til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.
(43)
Der blev gennemført en supplerende analyse efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger på grundlag af alle de foreliggende oplysninger med henblik på en analyse af de relevante kriterier. Analysen viste, at der er ligheder mellem Korea og Taiwan, hvad angår visse kriterier. Det fremgik dog, at Taiwan var det mest egnede referenceland.
(44)
Analysen viste, at mængden af producerede slutprodukter i Korea og Taiwan i høj grad kan sammenlignes med producenterne i Kina, og en stor salgsmængde på hjemmemarkedet i begge lande kan sammenlignes med eksporten fra Kina. Dette kriterium viste et lidt højere niveau af volumensammenlignelighed for Korea, som havde en større produktionsmængde end Taiwan.
(45)
Betydningen af dette kriterium kunne dog ikke overvurderes i forhold til andre kriterier såsom det repræsentative hjemmemarkedssalg sammenlignet med eksporten, adgang til råvarer og konkurrencevilkårene i referencelandet.
(46)
Det blev konstateret, at både Korea og Taiwan har meget repræsentative salgsmængder på hjemmemarkedet, som der ikke beregnes normale værdier for, sammenlignet med eksporten fra Kina. De taiwanesiske eksportørers transaktioner blev dog generelt fundet mere repræsentative end de koreanske eksportørers. Hvis Korea var blevet valgt som referenceland, skulle der have været beregnet normale værdier for en større mængde og for flere typer af den pågældende vare.
(47)
Hvad angår konkurrenceniveauet, påstod en part, at en eksporterende producent fra Taiwan havde en dominerende stilling på hjemmemarkedet, og at dette burde udelukke Taiwan som et referenceland.
(48)
Et stort antal producenter kan være en indikation for konkurrenceniveauet i landet. Det skal dog også undersøges, om producenter i referencelandet er udsat for konkurrence, som giver mulighed for at opnå en tilstrækkelig, men dog ikke for stor, fortjeneste.
(49)
Det blev konstateret, at der er fire producenter på hjemmemarkedet i Korea, og at importen af garn med høj styrke supplerer udbuddet på hjemmemarkedet. Hvad angår Taiwan, er der to producenter, og der importeres også til hjemmemarkedet fra andre lande. Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at hjemmemarkedspriserne i Korea, til trods for lavere omkostninger, ikke var lavere end i Taiwan. Den gennemsnitlige fortjeneste på det koreanske marked var på 18 %, og de koreanske producenter af garn med høj styrke havde en fortjeneste på over 20 % af omsætningen for den pågældende vare. Dette er langt højere end i Taiwan, hvor fortjenesten varierede mellem 5 % og 9 %.
(50)
Det konkluderes derfor, at der er et højt konkurrenceniveau i Taiwan, og at fortjenesten ikke er overdreven.
(51)
Vedrørende adgang til råvarer er Korea en af de største producenter og eksportører af PTA på verdensplan efter Thailand. De koreanske producenters konkurrencefordel kan i et vist omfang forklare årsagen til, at råmaterialeprisen i Korea gennemsnitligt var lavere end i Taiwan og Kina. Undersøgelsen viste, at de fleste af de koreanske virksomheder, som blev kontrolleret, købte deres råvarer fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller selv producerede dem. Derimod producerede ingen af de undersøgte virksomheder i Taiwan selv råmaterialet og indkøbte overvejende fra forretningsmæssigt forbundne og ikke-forbundne parter, hvilket også er tilfældet i Kina.
(52)
Det fremgår af de foreliggende oplysninger og det forhold, at de eksporterende producenter fra Taiwan har forretningsmæssigt forbundne producenter af garn med høj styrke i Kina, at de samme leverandører af råvarer anvendes inden for grupperne for at udnytte stordriftsfordele og opnå bedre priser. Det blev derfor konkluderet, at betingelserne for adgang til råvarer i Kina er overvejende identiske med betingelserne i Taiwan.
(53)
På dette grundlag konkluderes det, at valget af Taiwan ikke var urimeligt og det mest egnede i dette tilfælde. Taiwan blev derfor bekræftet som referenceland.
3.2.5. Normal værdi
3.2.5.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(54)
Da der ikke blev modtaget bemærkninger til de normale værdier, der blev fastlagt for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, bekræftes betragtning 64 og 65 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.5.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(55)
En eksportør fra Taiwan påviste, jf. betragtning 15, at virksomhedens indkøbspris for det vigtigste råmateriale, der anvendes til produktion af garn med høj styrke, varierede i UP, og påstod, at der ved beregningen af den normale værdi skulle tages hensyn hertil. Denne påstand blev fundet berettiget, og de normale værdier for Taiwan, referencelandet i denne procedure, blev tilsvarende justeret.
3.2.6. Eksportpris
(56)
Som det fremgik at betragtning 68 i forordningen om midlertidig told, foregik alt salg af den pågældende vare, som de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. De individuelt undersøgte virksomheders eksportsalg foregik også direkte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, og metoden i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told blev derfor også anvendt for disse virksomheders vedkommende til at fastsætte deres eksportpris.
(57)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told.
3.2.7. Sammenligning
(58)
De reviderede normale værdier for referencelandet blev sammenlignet med eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina. Dette førte, jf. betragtning 63 nedenfor, til en reduktion i de endelige dumpingmargener for de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven.
(59)
Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. De samarbejdsvillige eksporterende producenter anfægtede metoden til beregning af justeringen og påstod, at momsordningen for specifikke produktions- og salgstransaktioner burde tages i betragtning ved vurderingen af det ikke-refunderede momsbeløb.
(60)
For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter - en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
(61)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.8. Dumpingmargener
(62)
De reviderede gennemsnitlige normale værdier for referencelandet Taiwan og sammenligningen med eksportpriserne hos de eksporterende producenter i Kina førte til lavere endelige dumpingmargener.
(63)
De endelige dumpingmargener for de eksporterende producenter fra Kina er følgende:
-
5,1 % for Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
-
0 % for Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
-
5,5 % for Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
-
5,3 % for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke er med i stikprøven.
(64)
For virksomheder, der anmodede om individuel undersøgelse, er de endelige antidumpingmargener:
-
9,8 % for Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % for Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Republikken Korea
3.3.1. Normal værdi
(65)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi, jf. betragtning 75-76 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
3.3.2. Eksportpris
(66)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 77-78 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.3. Sammenligning
(67)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 79-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.4. Dumpingmargener
(68)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargener, der kunne ændre de foreløbige konklusioner vedrørende Korea, bekræftes konklusionerne i betragtning 82-85 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. SKADE
4.1. EU-produktion
(69)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 94-96 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told.
4.3. EU-forbrug
(71)
Det skal erindres, at EU-forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg baseret på oplysningerne i klagen.
Tabel 1
EU-forbrug
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(72)
EU-forbruget faldt sammenlagt med 7 % i den betragtede periode. Det steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 27 % mellem 2007 og UP. Afmatningen i forbruget i 2008 og UP skyldtes lavere efterspørgsel særlig i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
(73)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 98-100 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.4. Import til Den Europæiske Union fra Kina, Republikken Korea og Taiwan
4.4.1. Kumulativ vurdering af importens virkning
(74)
Det skal erindres, at importen fra Korea og Taiwan ikke blev kumuleret med dumpingimporten fra Kina, da importen fra Korea og Taiwan ikke foregik til dumpingpriser i UP, jf. betragtning 102 og 103 i forordningen om midlertidig told.
(75)
Det skal bemærkes, at importen fra hvert land blev undersøgt individuelt ud fra betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastlægge, om importen fra de pågældende lande skulle vurderes kumuleret i den nuværende undersøgelse. Da dumpingmargenen for importen fra Korea og Taiwan lå under bagatelgrænsen, blev det konkluderet, at importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Som følge af denne konklusion blev den nævnte import analyseret separat i betragtning 147-152 i forordningen om midlertidig told, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 7.
4.4.2. Dumpingimport fra Kina
(76)
Det skal bemærkes, at det oprindeligt blev konkluderet, at én eksporterende producent ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Som følge af de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, viste det sig, at eksporten fra endnu en eksporterende producent i Kina ikke var dumpet, jf. betragtning 64. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor heller ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet og dens virkninger for EU-erhvervsgrenen. Oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev derfor tilsvarende justeret.
Tabel 2
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Markedsandel
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(77)
Efter justeringen af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev det konstateret, at dumpingmængden steg voldsomt og mere end ottedobledes i den betragtede periode, samtidig med at de gennemsnitlige importpriser faldt markant med 45 %.
4.4.3. Prisunderbud
(78)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 110 og 111 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet. Efter de individuelle undersøgelser, som blev indrømmet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, jf. betragtning 31, blev prissammenligningen af sammenlignelige varetyper taget op til ny behandling. Denne fornyede behandling bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med 24,1 % i UP.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(79)
Da importen fra Korea, Taiwan og to kinesiske virksomheder ikke blev dumpet, kunne den følgelig ikke kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Den blev derfor udelukket fra analysen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen og vurderet separat.
(80)
Som nævnt i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til UP's afslutning.
(81)
Det erindres, at skadesbilledet stod klart i den foreløbige fase, hvor de fleste skadesindikatorer viste en faldende tendens i den betragtede periode: Produktionsmængde (- 36 %), salgsmængde (- 29 %), salgspriser (- 9 %) og markedsandel (- 23 %). Desuden forværredes skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation også drastisk, f.eks. rentabiliteten (- 16,3 procentpoint) og likviditeten (- 141 %), hvorimod investeringerne forværredes væsentligt (- 89 %).
(82)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængder og markedsandel, salgspriser, lagre, beskæftigelse, lønninger og produktivitet samt indikatorerne for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-126 i forordningen om midlertidig told hermed.
(83)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, bekræftes konklusionen i betragtning 127-130 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledende bemærkning
(84)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkninger af dumpingimporten
(85)
Dumpingimporten fra Kina øgedes markant i den betragtede periode. Efter en fornyet gennemgang af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina, jf. betragtning 76, mere end ottedobledes mængden af dumpingimporten fra Kina mellem 2005 og UP, hvorved markedsandelen voksede med ca. 16 procentpoint. I den samme periode faldt EU-forbruget med 7 %.
(86)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i sin salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. et fald på næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod dumpingimporten steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(87)
Efter en fornyet behandling af oplysninger, jf. betragtning 76, konstateredes det, at priserne på dumpingimport faldt med 45 % i den betragtede periode og i alvorlig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råvarepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(88)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk. Det vedvarende pres på EU-markedet gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine salgspriser til de øgede råvareomkostninger navnlig i 2008, hvor råvarepriserne toppede. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(89)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til virkningerne af dumpingimporten, bekræftes det at det øgede lavprisdumpingimporten fra Kina havde en væsentligt negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.3. Andre faktorers indvirkning
5.3.1. Den ikke-dumpede import
(90)
Hvad angår virkningen af den ikke-dumpede import fra Kina, bemærkes det, at to eksporterende producenter fra Kina ikke havde dumpet garn med høj styrke på EU-markedet. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne import i en vis grad kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens skade, konkluderes det på baggrund af mængden og især priserne, som generelt var højere end priserne på dumpingimporten, at virkningen af den ikke-dumpede import ikke var af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.3.2. Andre faktorer
(91)
Det erindres, at andre faktorer også blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, udviklingen i råvarepriserne, EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, importen fra andre lande, herunder importen fra Korea og Taiwan og andre EU-producenters resultater.
(92)
En part påstod, at det af årsagssammenhængsanalysen ikke fremgik, at den skade, der forvoldtes af andre faktorer end dumpingimporten, ikke blev tilskrevet importen fra Kina. Det blev navnlig fremført, at faktorer som f.eks. udviklingen i efterspørgslen og de øgede råvarepriser bidrog til den væsentlige skade, som forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og ikke blev taget i betragtning under årsagssammenhængsanalysen.
(93)
Det skal vedrørende udviklingen i efterspørgslen erindres, at importen fra Kina stadig registrerede en stigning i markedsandelen, selv i en periode med faldende forbrug. Med hensyn til råvarepriserne anerkendes det, at priserne på råvarerne steg i første halvdel af UP, jf. betragtning 139 i forordningen om midlertidig told. Priserne faldt dog i anden halvdel af UP. Disse udsving i råvarepriserne påvirkede hele erhvervslivet. Uden dette pristryk fra lavprisdumpingimporten fra Kina ville EU-erhvervsgrenen forventeligt have været i stand til at tilpasse sine salgspriser efter udviklingen i råvarepriserne. Betragtning 138-140 i forordningen om midlertidig bekræftes derfor, og påstanden afvises følgelig.
(94)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion til det bundne marked og EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes betragtning 141-143 i forordningen om midlertidig told hermed.
(95)
Visse parter påstod desuden, at EU-producenterne ikke ville have været i stand til at hæve deres priser for at afspejle ændringerne i råvareomkostningerne på baggrund af lavprisimporten fra Korea og Taiwan.
(96)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at prisen på importen fra Korea og Taiwan i hele den betragtede periode var højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina. Dernæst faldt importmængderne betydeligt mellem 2007 og afslutningen af UP. Det konkluderes derfor, at mængden og priserne for denne import ikke kunne have været den væsentligste årsag til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Derfor blev denne påstand afvist.
(97)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra tredjelande, herunder Korea og Taiwan, bekræftes konklusionerne i betragtning 144-152 i forordningen om midlertidig told hermed.
(98)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende andre producenter i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 153-154 i forordningen om midlertidig told hermed.
(99)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at EU-erhvervsgrenens lavere rentabilitet skulle tilskrives den høje andel, som den såkaldte produktionsproces med to etaper udgør i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet, og de påståede forsinkelser i EU-erhvervsgrenens arbejde med at indføre den moderne produktionsproces i én etape.
(100)
Det skal bemærkes, at de varesortimenter, der produceres og sælges af de eksporterende producenter i Kina i høj grad overlapper med EU-erhvervsgrenens varesortimenter. EU-erhvervsgrenen anvender en produktionsproces i to etaper, da den giver mulighed for at producere specifikke varetyper, som normalt sælges til en højere pris på markedet. Tilstedeværelsen af lavprisdumpingimport af garn med høj styrke fra Kina påvirkede, jf. betragtning 85-89, EU-markedet som helhed, navnlig ved at presse priserne nedad.
(101)
Det konkluderes derfor, at tilstedeværelsen af to forskellige produktionsprocesser i sig selv ikke kan have en væsentlig indflydelse på fortjenstmargenen, navnlig i lyset af det pristryk, som dumpingimporten fra Kina udøvede. Desuden blev der ikke fremlagt dokumentation til støtte for påstanden om, at EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade i mangel af nyere teknologi. Denne påstand blev derfor afvist.
(102)
Ud fra det ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, og betragtning 155-158 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkning
(103)
Analysen af Unionens interesser er blevet tilpasset for at tage højde for ændringerne af dumpingmargenerne som følge af bemærkningerne til fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger og de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra det høje samarbejdsniveau vil importen fra Kina som hovedregel blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 63.
6.2. EU-erhvervsgrenen
(104)
Det erindres, at EU-erhvervsgrenen består af fire producenter beliggende i forskellige medlemsstater, som direkte beskæftiger mere end 1 300 personer i aktiviteter vedrørende garn af høj styrke. Alle skadesindikatorer, navnlig indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Beskæftigelsen faldt også betydeligt med 23 % svarende til et fald på ca. 400 fuldtidsækvivalenter i den betragtede periode.
(105)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger har EU-erhvervsgrenen meddelt, at fabrikker, der havde været ude af drift pga. dumpingimporten, for nylig er blevet genåbnet. Dette viser, at de midlertidige foranstaltninger allerede har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
(106)
Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen fra Kina vil få en yderligere positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og give den mulighed for at genvinde i hvert fald en del af de mistede markedsandele.
(107)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 160-163 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.3. Importører
(108)
Visse parter påstod, at analysen af foranstaltningernes indvirkning på importørerne ikke tog højde for problemerne med hurtigt at skifte leverandør af garn med høj styrke. Der erkendes i den forbindelse, at det kan tage en del tid at gennemføre et leverandørskifte, afhængigt af slutanvendelsen. Der vil dog være andre leverandører på markedet, herunder importen fra Korea og Taiwan samt importen fra de to eksporterende producenter fra Kina i betragtning 63 og 64, som ikke er pålagt antidumpingtold. Denne påstand blev derfor afvist, og den foreløbige konklusion om, at foranstaltningerne ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning på importørerne, bekræftes.
(109)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 164 og 165 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Brugere
(110)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen viste, at 24 af de 33 samarbejdsvillige brugere, indkøbte garn med høj styrke fra Kina. 12 % af importen var fra virksomheder, som ikke har foretaget dumping.
(111)
I den foreløbige fase blev analysen vedrørende foranstaltningernes indvirkning på brugerne foretaget ved at samle brugerne i fire forskellige industrisektorer (dæk, motorkøretøjer, tovværk og industriel anvendelse). Inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev fire brugeres oplysninger efterprøvet (2 i dæksektoren, 1 i automobilsektoren og 1 i sektoren for industriel anvendelse). Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det yderligere undersøgt, i hvilket omfang de enkelte sektorer ville blive påvirket. Der blev derfor aflagt flere kontrolbesøg hos de syv brugere, som er nævnt i betragtning 5. Ud af de i alt 11 brugere, der blev kontrolleret, var fem små og mellemstore virksomheder. På grundlag af de efterprøvede data blev den anslåede indvirkning af foranstaltningerne på brugernes fortjenstmargener revideret, samtidig med at der blev taget hensyn til toldens niveau og til konklusionen om, at endnu en eksporterende producent fra Kina ikke havde foretaget dumping.
(112)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der i alt fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. Heraf blev to efterprøvet før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og en efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. I henhold til de foreliggende data for denne sektor er andelen af garn med høj styrke i produktionsomkostningerne relativt begrænset og udgør i gennemsnit under 1 %. Det blev konstateret, at kun én af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Varerne blev importeret fra en virksomhed i Kina, som ikke foretog dumping. Det konkluderes derfor på grundlag af de foreliggende data, at dækindustrien ikke vil blive påvirket af de foreslåede foranstaltninger.
(113)
Hvad angår brugerne i automobilsektoren (som hovedsagelig producerer sikkerhedsseler og airbags), som tegner sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP, blev der i alt modtaget seks spørgeskemabesvarelser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos to virksomheder, et før og et efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Efter kontrolbesøget blev automobilsektorens andel af garn med høj styrke fra Kina revideret til 15 %. Kontrolbesøgene viste også generelt, at de virksomheder, der anvender garn med høj styrke, tegner sig for over 30 % af de samarbejdsvillige virksomheders samlede omsætning og ikke 4 % som fastslået i den foreløbige fase. Den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor på varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, bekræftes til ca. 3 %. Ud fra ovenstående konkluderes det, at hvis foranstaltningerne indføres, vil automobilsektoren sandsynligvis generelt ikke blive påvirket i alvorlig grad, idet sektoren stadig vil være rentabel, og idet Kina ikke er den vigtigste leverandør.
(114)
Hvad angår brugerne i tovværkssektoren, blev der modtaget i alt tre spørgeskemabesvarelser, og der blev aflagt kontrolbesøg hos en virksomhed efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Alle de samarbejdsvillige virksomheder i denne sektor er små og mellemstore virksomheder, der tegner sig for under 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Det bekræftes, at salget af varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, udgør ca. 18 % af deres samlede aktiviteter. Den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, der anvender garn af høj styrke, blev midlertidigt fastslået til ca. 8 %. Efter kontrolbesøget og den efterfølgende korrektion af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne blev fortjenstmargenen i denne sektor dog revideret til - 0,4 %. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (71 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 22 % kom fra Korea. I lyset af den reviderede told vil indvirkningen på virksomheder i denne sektor, hvis de fortsat indkøber garn med høj styrke fra Kina, dog blive begrænset. Der findes desuden en række alternative leverandører.
(115)
Endelig blev der fra brugerne i sektoren for industriel anvendelse modtaget i alt 20 spørgeskemabesvarelser fra brugere, der tegner sig for 21 % af den samlede import fra Kina. Fem virksomheder modtog kontrolbesøg før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og fire efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra de foreliggende oplysninger for denne sektor efter kontrolbesøgene blev andelen af aktiviteter, hvor der anvendes garn med høj styrke, revideret til 54 % af de samlede aktiviteter. Undersøgelsen viste, at disse brugere hovedsagelig indkøbte garn med høj styrke fra Kina (42 %) og fra Korea (24 %), mens 29 % blev indkøbt i Unionen og andre tredjelande. Under kontrolbesøgene, som fandt sted efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, blev der indhentet data, som førte til en justering af den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, som blev fastsat til 17 %. De indhentede data viser dog, at den gennemsnitlige fortjenstmargen for hele sektoren ikke er repræsentativ for de små og mellemstore virksomheders situation, da de i gennemsnit havde en negativ fortjenstmargen på - 1,9 % i UP. I værste fald, dvs. hvis disse små og mellemstore virksomheder køber fra eksporterende producenter fra Kina, som er pålagt told, og ikke skifter leverandør, vil deres fortjeneste falde fra - 1,9 % til - 3,3 % som følge af indførelsen af de endelige foranstaltninger. Dette vil ske, da de i højere grad indkøber garn med høj styrke fra Kina end de store virksomheder, der i høj grad fortsat vil være rentable. Det forventes dog, at disse SMV’er vil indkøbe i hvert fald en del af deres garn med høj styrke fra virksomheder, som ikke er pålagt told.
(116)
Visse brugere påstod, at antidumpingforanstaltningernes negative indvirkning på deres rentabilitet var blevet undervurderet i den foreløbige analyse vedrørende Unionens interesser. De påstod desuden, at de ville få vanskeligt ved at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder og rejste tvivl om muligheden for at finde andre leverandører. Visse parter satte også spørgsmålstegn ved EU-producenternes evne til at levere de nødvendige varer. Endelig blev foranstaltningernes negative virkning for det efterfølgende produktionsforløb og dermed beskæftigelsen i Unionen også omtalt.
(117)
Hvad angår påstanden om rentabiliteten, viste analysen på grundlag af de reviderede data som følge af kontrolbesøgene efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger ganske rigtigt, at en del af tovværkssektoren og sektoren for industriel anvendelse ville blive negativt påvirket af foranstaltningerne, hvis de brugere, der indkøber fra eksporterende producenter i Kina, som er pålagt told, fortsat gør det uden at skifte leverandør. Denne virkning vil sandsynligvis blive begrænset som følge af den reducerede told, og da der findes andre leverandører.
(118)
Hvad angår påstanden om, at brugerne ikke vil kunne vælte omkostningsstigningen over på deres kunder, viste undersøgelsen, at det i visse sektorer kan blive vanskeligt at hæve priserne. Det skal dog ud fra det høje samarbejdsniveau blandt de eksporterende producenter i Kina understreges, at importen fra Kina som hovedregel vil blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 103. Det forventes derfor, at brugerne kan i det mindste kan vælte en del af omkostningsstigningen over på deres kunder, og selv uden prisstigninger vil virkningen på deres rentabilitet blive forholdsvis begrænset.
(119)
Hvad angår påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne levere de nødvendige varer, hvis antidumpingforanstaltningerne indføres, viste undersøgelsen, at der tidligere forekom visse uregelmæssigheder i EU-producenternes tidligere leverancer til visse brugere. Undersøgelsen viste dog ikke, at disse uregelmæssigheder skete på regelmæssig basis. Hvad angår de fremførte vanskeligheder ved leverandørskift, viste kontrolbesøgene ganske rigtigt, at før en ny type garn med høj styrke kan anvendes i produktionen, skal den bestå en række prøvninger med henblik på at undersøge, om den nye råvare er kompatibel med maskinerne og med de påkrævne kvalitetsstandarder for slutproduktet. Varigheden af disse prøvninger kan variere afhængigt af slutproduktets anvendelsesformål. Det erkendes derfor, at leverandørskifte kan være en langvarig og omkostningskrævende proces for visse brugere, selv om det afhænger af de fremstillede varer. Kontrolbesøgene viste dog, at visse virksomheder søger at iværksætte en proces for at udvide kredsen af leverandører for ikke at være afhængig af én enkelt leverandør.
(120)
Visse parter fremhævede desuden små og mellemstore virksomheders situation og påstod, at de havde svært ved at indkøbe deres råvarer, da de ikke bestiller de minimumsmængder pr. ordre, som producenterne kræver. Det skal i den forbindelse bemærkes, at vanskelighederne vedrørende minimumsmængderne pr. ordre tilsyneladende er et handelsmønster uafhængigt af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at indførelsen af told i sig selv ikke vil påvirke et allerede eksisterende handelsmønster hos de erhvervsdrivende. Påstandene blev derfor ikke anset for begrundede.
(121)
En række interesserede parter påstod endelig, at EU-erhvervsgrenen ikke var en pålidelig leverandør/kilde, da dens varesortiment ikke er fuldstændigt og på grund af den lavere kvalitet og de højere priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om EU-producenterne ikke var i stand til at levere alle de nødvendige varer, findes der andre leverandører, der kan supplere varesortimentet. Den forholdsvis lave told bør desuden ikke hindre brugerne i at supplere deres varesortiment ved fortsat også at importere fra Kina. Den nylige genåbning af fabrikker, jf. ovenfor, bør bidrage til at fjerne dette problem for så vidt, at der skabes større kapacitet til produktion af et bredere varesortiment. Denne påstand blev derfor afvist.
(122)
Hvad angår påstanden om foranstaltningernes indvirkning i det efterfølgende produktionsforløb og dermed på beskæftigelsen i Unionen, konkluderes det i lyset af ovenstående, at indvirkningen vil blive ubetydelig.
6.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(123)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(124)
Da der ikke blev fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 179-183 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Endelige foranstaltninger
(125)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(126)
Da de konstaterede dumpingmargener for Korea og Taiwan var under bagatelgrænsen, indføres der ikke en endelig antidumpingtold på importen fra Korea og Taiwan.
(127)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumping-margen
Antidumpingtold
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Alle andre virksomheder i Kina
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(129)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(130)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
(131)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilaget til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4, ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
7.3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(132)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.
8. AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(133)
På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Korea og Taiwan bør proceduren vedrørende disse to lande afsluttes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Virksomheder opført i bilaget
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Alle andre virksomheder
9,8
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan afsluttes hermed.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 478/2010 på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den endelige toldsats, der indføres ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 4
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 5,3 %.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2010.