РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 821/2011
af 16. august 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions ("Unionens") funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 4. december 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater ("USA" eller "det pågældende land").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 22. oktober 2010 af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i det pågældende land, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt, og repræsentanter for USA om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire kendte eksporterende producenter i det pågældende land. Tre af disse eksporterende producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den fjerde eksporterende producent afslog at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og blev efterfølgende orienteret om, at virksomheden ville blive behandlet som ikke samarbejdsvillig i henhold til grundforordningens artikel 18.
(6)
Kommissionen sendte også spørgeskemaer til klageren og den anden EU-producent, der var nævnt i klagen.
(7)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som potentielt er berørt af denne undersøgelse, fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. I betragtning af at kun to importører gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, blev det dog besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. To importører i EU indsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos en af dem.
(8)
Desuden gav en række interesserede parter sig til kende som brugere. Disse parter fik tilsendt et spørgeskema specielt til brugere. Tolv virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos to af dem.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
Ineos Oxide Ltd, Det Forenede Kongerige
Wacker Chemie AG, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i det pågældende land
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det pågældende land
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
d)
Forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU
Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederlandene
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
e)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for EU og USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
f)
Importører
Gantrade Ltd, Det Forenede Kongerige
g)
Brugere
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Det Forenede Kongerige.
3. Undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00.
(12)
Vinylacetat ("VAM" eller "den pågældende vare") er et kemisk derivat af eddikesyre.
(13)
VAM har mange anvendelsesmuligheder. Størstedelen af den fremstillede VAM anvendes som råmateriale til to varer i senere produktionsled: polyvinylacetat og polyvinylalkohol. Disse varer i senere produktionsled udgør en vigtig polymer i de forskellige erhvervsgrene. VAM-polymerer anvendes sædvanligvis til fremstilling af maling, klæbemidler, overfladebelægninger og tekstilbehandlingsmidler.
(14)
Undersøgelsen afslørede, at der kun findes en type af den pågældende vare.
2. Samme vare
(15)
Undersøgelsen viste, at VAM fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og VAM fremstillet i det pågældende land og eksporteret til Unionen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses disse varer derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
C. DUMPING
1. Normal værdi
(16)
Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, at hjemmemarkedssalget af samme vare til de respektive eksporterende producenters uafhængige kunder i det pågældende land var repræsentativt, dvs. at dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
(17)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder i UP.
(18)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet i UP blev derfor fastlagt.
(19)
Hvis over 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) fandt sted til over omkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedssalgspriserne, uanset om de var fortjenstgivende eller ej. Hvis mængden af fortjenstgivende salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde, eller hvis den vejede gennemsnitssalgspris lå under de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi ud fra den vejede gennemsnitspris af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg alene.
2. Eksportpris
(20)
Undersøgelsen afslørede, at der blev eksporteret vinylacetat fra det pågældende land til Unionen enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Unionen, eller ii) for så vidt angår en eksporterende producent, gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed uden for Unionen.
(21)
I begge tilfælde blev eksportpriserne fastsat ud fra videresalgspriserne til de første uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, samt fortjeneste.
3. Sammenligning
(22)
Den normale værdi og eksportprisen for de respektive eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.
(23)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til håndtering og oplagring, transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter, provisioner og importafgifter, hvor det var relevant og begrundet.
4. Dumpingmargen
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA fastslået på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og et vejet gennemsnit af eksportprisen.
(25)
For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.
(26)
Da samarbejdsniveauet i USA var højt (over 90 %), fandtes det foreløbigt passende at fastsætte restdumpingmargenen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i dette land på samme niveau som den højeste told, der var blevet pålagt en samarbejdsvillig eksportør. Dette kan efterfølgende tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase.
(27)
På grundlag af ovenstående metode udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
D. SKADE
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(28)
Klagen blev indgivet af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), en producent af vinylacetat i Unionen, der tegner sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion. En anden EU-producent, Wacker GmbH, støttede indledningen af proceduren. Klagen blev således støttet af EU-producenter, som tegner sig for over 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Derfor er proceduren blevet indledt i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4.
(29)
Det konstateredes, at en tredje producent i EU (Celanese Europe GmbH) var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i det pågældende land. Ifølge de oplysninger, der kom frem i løbet af undersøgelsen, blev det foreløbigt fastslået, at denne producent fuldt ud var kontrolleret af Celanese Corporation med hjemsted i USA, der spiller en afgørende rolle i vigtige europæiske erhvervsaktiviteter som f.eks. planlægning, produktionskontrol, køb- og salgsaktiviteter.
(30)
I betragtning af ovennævnte betragtedes Celanese Europe GmbH's forhold til gruppen som værende af en sådan art, at det førte til en adfærd, som var forskellig fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenters, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2. Det var også opfattelsen, at virksomheden gennem dette særlige forhold kunne blive beskyttet mod de negative følger af den skadevoldende dumping. Endvidere ville det fordreje de aggregerede data om EU-erhvervsgrenens sammensætning, hvis en sådan virksomhed blev omfattet af konklusionerne om skade.
(31)
Derfor blev det foreløbigt fastslået, at Celanese Europe GmbH ikke burde være omfattet af definitionen af EU-erhvervsgrenen.
(32)
Derfor udgør de to producenter Ineos Oxide Ltd og Wacker GmbH EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og tegner sig for 100 % af EU-produktionen. De benævnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(33)
Med henblik på at fastslå, om EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 28 ff., havde lidt væsentlig skade, blev det undersøgt, i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens bundne produktion af den pågældende vare skulle inddrages i analysen.
(34)
Den pågældende vare sælges faktisk af EU-erhvervsgrenen både til a) det frie marked og b) det bundne marked (inden for samme gruppe i virksomheden). På det bundne marked anvendes den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en række varer til brug i maling, klæbemidler, overfladebelægninger osv.
(35)
I denne sammenhæng betragtes salg af den pågældende vare til brug som råmateriale til fremstilling af andre varer for virksomheder i samme gruppe som "bunden anvendelse", hvis mindst en af følgende to betingelser er opfyldt: i) salg foregår ikke til markedspriser eller ii) kunden har ikke et frit valg af leverandør inden for samme gruppe af virksomheder. I løbet af undersøgelsen blev det foreløbigt konstateret, at salg til forretningsmæssigt forbundne enheder, som køber den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en anden vare, måtte betragtes som bundet salg; det konstateredes, at i henhold til virksomhedernes handelspolitik havde disse forretningsmæssigt forbundne enheder ikke frit valg af leverandør.
(36)
Denne sondring er relevant for skadesanalysen. Det konstateredes, at vinylacetat bestemt til bunden anvendelse ikke var i direkte konkurrence med import fra det pågældende land. Derimod konstateredes det, at produktion bestemt til salg på det frie marked var i direkte konkurrence med den import, fordi dette salg skete på normale markedsvilkår, hvilket betyder, at der er frit valg af leverandør. Dette berettigede differentieringen mellem det bundne og det frie marked i analysen for visse skadesindikatorer.
(37)
I den forbindelse konstateredes det, at følgende økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne undersøges ved henvisning til den samlede aktivitet, dvs. inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenen. Det skyldes, at disse indikatorer påvirkes, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, eller om den sælges på det frie marked.
(38)
For så vidt angår rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og evne til at rejse kapital, blev analysen kun foretaget på det frie markedsniveau, fordi det forhold, at priserne på de bundne markeder ikke er repræsentative for de normale markedsbetingelser, har indflydelse på disse indikatorers troværdighed.
(39)
De andre økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, dvs. forbrug, salg, markedsandele og priser på EU-markedet, blev analyseret og vurderet især under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør.
(40)
For disse indikatorer blev det bundne marked imidlertid også taget i betragtning og sammenlignet med data for det frie marked for at fastslå, om sandsynligheden taler for, at situationen på det bundne marked ville ændre ved de konklusioner, der byggede på analysen af det frie marked alene.
3. EU-forbrug
(41)
EU-forbruget blev fastslået ved at lægge den samlede importmængde af vinylacetat, baseret på Eurostats tal, krydstjekket med de efterprøvede data fra de eksporterende producenter, for så vidt angår import fra det pågældende land, til den samlede salgsmængde på EU-markedet fra EU-erhvervsgrenen og den anden producent i Unionen.
(42)
I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget indekseret.
Tabel 1
Forbruget i EU
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet forbrug
100
90
87
99
Bundet marked
100
96
100
104
Frit marked
100
88
82
97
(43)
I den betragtede periode faldt forbruget på det samlede EU-marked og på det frie marked lidt, med henholdsvis 1 % og 3 %. Omvendt registreredes en stigning på 4 % på det bundne marked i samme periode.
4. Import fra det pågældende land
4.1. Mængde og markedsandel
(44)
Importen fra det pågældende land har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
Tabel 2
Import fra USA
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
159
150
149
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
162
157
152
Kilde: Eurostat og oplysninger indhentet fra interesserede parter gennem spørgeskemabesvarelserne.
(45)
Importen til det samlede EU-marked (bundne og frie marked) fra det berørte land voksede med 48 % i den betragtede periode. Dette førte til en stigning i markedsandel i samme periode på 49 %. Markedsandelen på det frie marked voksede med 52 %.
4.2. Importpriser og prisunderbud
(46)
Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser fra USA
Importpriser (EUR pr. ton)
2007
2008
2009
UP
USA
774
814
541
573
Indeks (2007 = 100)
100
105
70
74
Kilde: Eurostat.
(47)
Trods en lille stigning i UP faldt de samlede gennemsnitlige importpriser på varer fra det pågældende land med 26 % mellem 2007 og UP.
(48)
Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser på det frie marked og det pågældende lands gennemsnitlige importpriser. EU-erhvervsgrenens salgspriser blev i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.
(49)
Disse priser blev sammenlignet med de priser, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA krævede, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priserne cif, EU's grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.
(50)
Med udgangspunkt i de efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter viste sammenligningen, at den pågældende importerede vare fra alle samarbejdsvillige eksportører i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gennemsnitlige underbudsniveau, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser, var på 17,9 %. Dette underbudsniveau var kombineret med en negativ prisudvikling og et betydeligt pristryk.
5. Import fra andre tredjelande
(51)
Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande.
Tabel 4
Importmængde fra andre tredjelande
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabien
0
0
0
73 156
Andre
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeks (2007 = 100)
100
59
18
9
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
66
21
9
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
68
22
10
Kilde: Eurostat.
(52)
I begyndelsen af den betragtede periode konkurrerede importen fra det pågældende land med importen fra andre lande, herunder Taiwan, Ukraine og Rusland. I slutningen af den betragtede periode var importen fra disse traditionelle kilder faldet til næsten ingenting.
(53)
Et nyt eksportland, Saudi-Arabien, som kom ind på EU-markedet i UP, eksporterede omkring 73 000 tons i UP. Indvirkningen af denne udvikling på EU-erhvervsgrenen drøftes i betragtning 91 ff.
6. EU-erhvervsgrenens situation
6.1. Generelt
(54)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der vedrørte EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af UP.
(55)
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenerne) og mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, produktionsomkostninger) blev vurderet på niveauet for den samlede EU-erhvervsgren. Vurderingen var baseret på oplysninger fra de efterprøvede spørgeskemaer fra EU-erhvervsgrenen.
(56)
Det bør bemærkes, at klageren først købte sit produktionsanlæg i løbet af 2007; derfor fandtes der ikke oplysninger for visse skadesindikatorer (rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet) for 2007. Som følge heraf dækker analysen for disse indikatorer perioden 2008 til UP. For de resterende indikatorer findes der tal for 2007. For de indikatorer dækker analysen således hele den betragtede periode (fra 2007 til UP).
(57)
Klageren er fokuseret på at levere den pågældende vare udelukkende til det frie marked, hvorimod den anden EU-producent navnlig er fokuseret på det bundne marked med en lille del bestemt til det frie marked. I betragtning af det forhold, at oplysningerne til skadesanalysen især kom fra to kilder, hvoraf den ene navnlig er fokuseret på det bundne marked, og i betragtning af at det er blevet konstateret, at der bør foretages en sondring imellem det samlede marked og det frie marked, for så vidt angår en række skadesindikatorer, måtte oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i hele EU-erhvervsgrenen:
Tabel 5
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet produktion
100
105
102
92
Samlet produktionskapacitet
100
121
126
143
Samlet kapacitetsudnyttelse
100
87
81
64
(59)
Som vist i ovenstående tabel faldt den samlede EU-produktion med 8 % i løbet af den betragtede periode.
(60)
I samme periode voksede produktionskapaciteten med 43 %. Denne øgede kapacitet hang imidlertid ikke sammen med etablering af nye produktionslinjer, men med øget effektivitet i udnyttelsen af den eksisterende kapacitet.
(61)
Kombinationen af disse to faktorer, dvs. fald i produktionsmængden og stigning i produktionskapaciteten i samme periode, førte til et betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 36 % i den betragtede periode.
6.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(62)
Tallene nedenfor angiver EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 6
Salgsmængder og markedsandel
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet salg
100
99
96
88
Markedsandel (%)
100
110
111
88
Salget på det bundne marked
100
111
109
113
Markedsandel (%)
100
115
108
109
Salget på det frie marked
100
89
86
67
Markedsandel (%)
100
102
104
69
(63)
Den samlede salgsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette fald var større på det frie marked, hvor det udgjorde 33 % mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte den modsatte tendens, og salgsmængden voksede med 13 % i samme periode.
(64)
Faldet i salgsmængden afspejledes i markedsandelen, som var udsat for et fald på 11 % for det samlede marked og et fald på 31 % på det frie marked mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte igen den modsatte tendens, og dets markedsandel voksede med 9 % i samme periode.
6.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 7
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet antal beskæftigede
100
96
98
100
Samlet produktivitet (enhed pr. beskæftiget)
100
109
104
92
Samlede årlige lønninger
0
100
95
88
(65)
Den samlede beskæftigelse forblev stabil mellem 2007 og UP. Det bør bemærkes, at fremstilling af vinylacetat ikke er arbejdskraftintensiv, og beskæftigelsestallene hænger derfor ikke nøje sammen med produktionstallene. Beskæftigelsen er således ikke af særlig vigtighed som indikator i denne sektor.
(66)
I løbet af den betragtede periode faldt den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 8 % mellem 2007 og UP. Denne fulgte faldet i produktionen og den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 58 ff.
6.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(67)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener lå alle over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
6.3.1. Generelle bemærkninger
(68)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for den samlede EU-erhvervsgren, jf. betragtning 28 ff.
(69)
Ud af ovenstående indikatorer måtte vurderingen af rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast og likviditet være fokuseret på det frie marked, hvilket betyder, at den især ville afspejle oplysningerne fra klageren. I betragtning af ovenstående kunne udviklingen i indikatorerne for fortjeneste og likviditet ikke gives i indeksformat af fortrolighedshensyn.
(70)
Desuden kunne klageren som anført i betragtning 56 ikke fremlægge oplysninger for 2007, for så vidt angår visse skadesindikatorer; derfor blev analysen af disse indikatorer foretaget for perioden 2008 til UP.
6.3.2. Lagerbeholdninger
(71)
Nedenstående tal viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i hver af de betragtede perioder:
Tabel 8
Lagerbeholdninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede lagerbeholdninger
100
86
49
69
(72)
Lagrene mindskedes med 31 % i den betragtede periode. Denne indikator skal dog ikke betragtes som relevant i denne sektor, da vinylacetatproducenter fremstiller varer på bestilling og har tendens til kun at have begrænsede varelagre. Varelagrene svarer faktisk kun til nogle få ugers forbrug.
6.3.3. Salgspriser
(73)
Følgende tabel viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 9
Salgspriser
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitsenhedssalgspris på det samlede marked
100
107
74
84
Gennemsnitsenhedssalgspris på det bundne marked
100
115
82
92
Gennemsnitsenhedssalgspris på det frie marked
100
102
69
77
(74)
Salgspriserne for det samlede EU-marked faldt med 16 % i den betragtede periode. Salgspriserne faldt på begge markederne, selv om faldet var større på det frie marked (- 23 %) end på det bundne marked (- 8 %).
6.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer
(75)
Rentabiliteten for samme vare på det frie marked blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved EU-erhvervsgrenens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(76)
Rentabiliteten på det frie marked faldt i den betragtede periode. I UP blev tabene indberettet for hver måned. Dette var virkningen af et stort fald både i salgsmængder og i salgspriser.
(77)
Det fremgår af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. De foretagne investeringer havde navnlig til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten.
Tabel 10
Investeringer
Indeks (2008 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede investeringer
Ikke relevant
100
129
127
(78)
Investeringerne voksede med 27 % i løbet af den betragtede periode.
(79)
Trods øgede investeringer gav investeringsafkastet for den pågældende vare ikke det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(80)
Der konstateredes også et fald i likviditeten mellem 2008 og UP, hvilket viser en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(81)
Derfor viste erhvervsgrenen ved at øge sine investeringer stadig evne til at rejse kapital; ikke desto mindre hæmmes denne evne af faldende salg og øgede vanskeligheder ved at skabe likviditet.
7. Konklusion vedrørende skade
(82)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I forhold til et relativt stabilt forbrug faldt den samlede produktion med 8 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen 11 % af den samlede markedsandel og 33 % på det frie marked. Kapacitetsudnyttelsen faldt med 36 %. I samme periode voksede importen fra det pågældende land med 48 %.
(83)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. Der kunne konstateres en stærkere nedadgående tendens i salgsmængden, hvis man observerede tendenserne for det frie marked, som udviste et fald på 33 % i den betragtede periode.
(84)
EU-erhvervsgrenens fald i salgsmængden ledsagedes af et samlet pristryk på 16 %. Som det var tilfældet for salgsmængden, var situationen værre på det frie marked, hvor der blev observeret et pristryk på 23 %. Faldende salgsmængder sammenholdt med faldende priser havde en indvirkning på fortjenstniveauerne og førte til tab for hver måned i UP.
(85)
De eneste indikatorer, der udviste en positiv tendens var investeringerne, som voksede med 27 %, og det gjorde også evnen til at rejse kapital. Investeringerne levede imidlertid ikke op til det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(86)
I betragtning af ovenstående bekræftede undersøgelsen, at de tab, der konstateredes i løbet af undersøgelsen sandsynligvis ville føre til indstilling af enhver produktion af en vis størrelse af vinylacetat til det frie marked fra EU-erhvervsgrenens side, hvis situationen fortsatte.
(87)
Ud fra ovenstående har EU-erhvervsgrenen lidt væsentlig skade i UP.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af importen fra USA
2.1. Generelt
(89)
Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten mellem 2007 og UP og et lignende tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen i samme periode. Undersøgelsen har også påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-virksomhedernes priser og dermed nedbragte deres rentabilitet.
(90)
Visse parter påstod, at stigningen i importen ganske enkelt erstattede den import, som tidligere foretoges af andre importerende lande, og/eller skyldtes en stigende efterspørgsel på EU-markedet. Hverken importtallene (se tabel 2) eller forbrugstallene (se tabel 1) kan imidlertid bekræfte denne påstand. I den forbindelse mindes der om, at forbruget, jf. betragtning 43, var ret stabilt og endog faldt en smule i den betragtede periode, hvorimod importen fra USA voksede med 48 %.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningerne af importen fra andre tredjelande
3.1.1. Virkningerne af importen fra Saudi-Arabien
(91)
En række interesserede parter hævdede, at importen af VAM fra Saudi-Arabien er årsag til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
(92)
Saudi-Arabien er faktisk, jf. betragtning 53, den næststørste eksportør af VAM til EU efter USA. Importen fra Saudi-Arabien kom først ind på markedet i UP.
(93)
Tallene fra Eurostat i tabel 11 nedenfor viser priserne på importen fra Saudi-Arabien og andre tredjelande.
Tabel 11
Salgspris på eksport fra andre tredjelande
Euro pr. ton
2007
2008
2009
UP
Saudi-Arabien
Ikke relevant
Ikke relevant
Ikke relevant
636
Indeks (2007 = 100)
0
0
0
100
Andre tredjelande
878
919
473
633
Indeks (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabellen viser, at gennemsnitsprisen på importen fra Saudi-Arabien på 636 EUR var sammenlignelig med prisen på importen fra andre tredjelande, som i gennemsnit var på 633 EUR, hvorimod den var 11 % højere end gennemsnitsprisen på importen fra USA, der var på 573 EUR.
(95)
Den kendsgerning, at importørerne fra Saudi-Arabien opererer i samme prissegment som andre importører med en betydelig prisforskel i forhold til eksporten fra USA, viser, at de eksporterende producenter fra Saudi-Arabien opfører sig anderledes end eksportørerne fra USA, for så vidt angår prissætning og mulig indvirkning på EU-producenterne.
(96)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at importen fra Saudi-Arabien ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens fald i produktions- og salgsmængde burde tilskrives det faldende forbrug. Disse parter hævdede også, at den nedadgående tendens i de gennemsnitlige salgspriser skyldtes den globale økonomiske krise.
(98)
Andre interesserede parter hævdede, at alle petrokemiske producenter, herunder VAM-producenter, led betydelige tab under den økonomiske krise, og at EU-erhvervsgrenens tab derfor ikke burde tilskrives dumpingimporten fra det pågældende land.
(99)
Denne undersøgelse viste imidlertid, jf. betragtning 41-43, at faldet i EU-forbruget på det frie marked var ubetydeligt i den betragtede periode. Derfor kunne virkningen af den økonomiske krise i retning af et fald i forbruget ikke have været årsag til det bratte fald i salgsmængden, jf. betragtning 62-64.
(100)
Analysen af EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal på det frie marked afslørede, at især VAM-industrien led tab, når man sammenlignede med andre lignende kemiske varer. Rentabiliteten af disse andre varer rettede sig endvidere efter krisen, hvorimod VAM-industrien fortsatte sin nedadgående tendens. Dette fører til den foreløbige konklusion, at skønt VAM-industrien var mest udsat for at blive påvirket af den økonomiske krise, bør man sondre mellem den og de andre petrokemiske sektorer på grund af de vedholdende tab, som klageren led, som fortsatte efter krisen, og som var direkte forbundet med lavprisimporten fra USA. Påstanden afvises derfor foreløbigt.
(101)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at den økonomiske krise ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA.
3.3. Selvforskyldt skade
(102)
En række interesserede parter hævdede, at klageren havde bidraget til sin vanskelige situation ved at opbygge yderligere produktionskapacitet under recessionen. Det blev hævdet, at faldet i salg og fortjeneste derfor skyldtes en kombination af recession og dårlige forretningsbeslutninger fra klagerens side.
(103)
En række interesserede parter hævdede endvidere, at den teknologi, der benyttes på klagerens anlæg, er den væsentligste årsag til skaden. I den betragtede periode har klageren været ude for adskillige afbrydelser og force majeure-situationer, og det blev hævdet, at faldet i klagerens salg burde tilskrives de talrige afbrydelser, og ikke dumpingimporten fra USA. Der fremkom lignende argumenter i forbindelse med klagerens rentabilitet.
(104)
For så vidt angår den påstand, at klageren ikke skulle have udvidet produktionskapaciteten under den globale økonomiske krise, mindes der om, at klageren ikke erhvervede ny kapacitet, men ganske enkelt udvidede sin produktionskapacitet gennem optimering af eksisterende processer. Dette må betragtes som en fornuftig erhvervsbeslutning på et marked, hvor det samlede forbrug er stabilt, men salget er faldende på grund af konkurrence fra lavprisimport. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.
(105)
For så vidt angår påstanden om, at det var afbrydelser som følge af tekniske problemer hos klageren, der førte til den skade, som klageren led, viste undersøgelsen, at produktionsprocessen for VAM kræver periodisk vedligeholdelse og lukning af anlægget med jævne, planlagte intervaller. Derfor bør tre ud af fire afbrydelser ses som led i den vanlige drift af et VAM-anlæg.
(106)
Endvidere konstateredes det, at alle tre planlagte afbrydelser skete ud fra bevidste beslutninger fra klagerens side om at stoppe produktionen på tidspunkter, hvor pristrykket på grund af dumpingimporten var så stærkt, at klageren ikke var i stand til at levere til bæredygtige prisniveauer. Under disse afbrydelser havde klageren tilstrækkelige lagerbeholdningsniveauer til at levere de små efterspurgte mængder, som enten blev solgt pr. kontrakt eller på spotmarkedet. Endvidere bekræfter de faldende lagerbeholdninger, jf. betragtning 72, at der blev foretaget jævnlige leverancer i den betragtede periode.
(107)
På grundlag af ovenstående konstateredes det, at den samlede indvirkning af klagerens afbrydelser ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Derfor blev de interesserede parters argumenter vedrørende selvforskyldt skade afvist.
3.4. Adgang til råmaterialer: den naturlige konkurrencemæssige fordel hos producenter i det pågældende land
(108)
En række interesserede parter hævdede, at klagerens afhængighed af eksterne leverancer af råmaterialer snarere end dumpingimporten burde betragtes som en af hovedkilderne til dennes problemer. Det blev også hævdet, at eksportører fra USA har en naturlig konkurrencefordel, fordi de har adgang til billigere råmaterialer, nemlig ethylen og eddikesyre.
(109)
For så vidt angår de påståede problemer med klagerens tilgængelige kilder til råmaterialer, kunne ovennævnte argument ikke fastholdes, da det konstateredes, at klageren også har let adgang til materialer fra sin leverandørs fabrik og fra et søsterselskab. Derfor var priserne på de vigtigste råmaterialer sammenlignelige med priserne på dem, som var tilgængelige på markedet i det pågældende land.
(110)
Heraf følger, at - skønt de generelle priser på råmaterialer til fremstilling af VAM faktisk kan have været lavere i USA end på EU-markedet - havde dette ikke nogen indvirkning på klagerens omkostninger.
(111)
Den kendsgerning, at forskellen i råmaterialepris kun kunne have haft en delvis indflydelse på de problemer, som klageren var udsat for, støttedes endvidere af den kendsgerning, at rentabilitetstallene for andre varer fremstillet af klageren, som indeholdt de samme råmaterialer, var betydeligt bedre.
(112)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at indvirkningen af råmaterialepriserne ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(113)
Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA. Andre mulige skadesårsager, dvs. indvirkning fra importen fra andre tredjelande, indvirkning fra den økonomiske krise, eksporterende producenters naturlige konkurrencefordele, for så vidt angår råmaterialer og selvforskyldt skade, er blevet analyseret, og ingen af dem havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, som var af et omfang, der kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(114)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 48 ff.
(116)
EU-erhvervsgrenen investerer for at øge sin effektivitet og strømliner gradvist sin produktionsproces. Det kan forventes, at foranstaltningerne vil hindre yderligere illoyal konkurrence fra dumpingimport til lave priser og dermed skabe mulighed for, at EU-erhvervsgrenens situation genoprettes.
(117)
På den anden side er EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation og rentabilitet, som det fremgår af denne analyse i betragtning 54 ff., ikke solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Konsekvensen ville sandsynligvis blive indstilling eller betydelig nedbringelse af EU-erhvervsgrenens produktion til det frie marked.
(118)
I lyset af ovenstående analyse forventes EU-erhvervsgrenen at nyde godt af indførelsen af midlertidige foranstaltninger.
2. Importørernes interesser
(119)
Kommissionen udsendte spørgeskemaer til de to kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som gav sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(120)
Undersøgelsen viste, at en betydelig del af den enes samlede omsætning vedrører den pågældende vare.
(121)
Indvirkningen af tolden på importørens rentabilitet blev analyseret. Analysen viste, at fortjenesten og avancen på dennes import er af et sådant omfang, at indførelsen af foranstaltninger faktisk kunne føre til et fald i dennes rentabilitet. Hvis foranstaltningerne indføres vil de derfor ud fra et omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørens forretninger. Importøren bekræftede ikke desto mindre, at denne ville være i stand til at vælte i det mindste en del af omkostningsstigningen over på sine kunder som følge af den nuværende situation på markedet, hvor efterspørgslen forventes at forblive konstant. Undersøgelsen afslørede endvidere, at det er muligt for importøren at skifte til købe varen fra producenter, der ikke er omfattet af tolden, som f.eks. taiwanske eksportører eller EU-producenter.
(122)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at virkningen for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ville blive begrænset.
3. Brugernes interesser
(123)
Brugerne har udvist stor interesse i denne sag. Tolv brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen; ud af disse blev to kontrolleret på grundlag af deres importmængde fra det pågældende land. Disse virksomheder er beliggende i hele EU og er til stede i sektoren for industrianvendelser som f.eks. overfladebelægninger, maling og klæbemidler.
(124)
De samarbejdsvillige brugeres import udgør omkring en tredjedel af den samlede import fra USA baseret på tal fra Eurostat. Undersøgelsen viste, at 30 % af de samarbejdsvillige brugeres VAM-indkøb stammer fra USA, og 57 % stammer fra EU.
(125)
Undersøgelsen viste, at VAM i gennemsnit udgjorde omkring en tredjedel af de to kontrollerede brugeres produktionsomkostninger.
(126)
En række brugere hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville øge deres produktionsomkostninger, og at det ville være vanskeligt at vælte denne omkostningsstigning over på deres kunder på grund af den skarpe priskonkurrence på markedet. Angiveligt kan denne vanskelighed føre enten til en nedbringelse af brugernes markedsandel til fordel for deres konkurrenter uden for Unionen eller til et skift fra deres nuværende produktionsproces til andre, som ikke omfatter den pågældende vare. Angiveligt vil den endelige konsekvens af foranstaltningerne blive en betydelig nedbringelse af brugernes fortjenstmargener.
(127)
To af disse brugere påstod, at de nedbragte fortjenstmargener ville føre til færre investeringer i deres produktion, og at beskæftigelsen dermed ville blive berørt.
(128)
For så vidt angår påstanden vedrørende nedbringelsen af fortjenstmargenen, forventes det i betragtning af brugernes sunde rentabilitetsniveauer, at indførelsen af told kun ville nedbringe deres fortjenstmargener ubetydeligt, hvis det ikke skulle lykkes brugerne at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder. Derfor er det sandsynligt, at investeringerne i produktion ikke ville blive påvirket, og at der ikke ville være nogen betydelig negativ effekt på beskæftigelsen. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(129)
For så vidt angår påstanden om, at foranstaltningerne over for importen af den pågældende vare ville skade EU-brugernes konkurrenceevne, da de ville øge deres produktionsomkostninger og fremme import af varer i senere produktionsled fra andre tredjelande, mindes der om, at tolden ikke har til formål at stoppe importen, og at foranstaltningernes niveau ikke er af et omfang, der forhindrer brugere i at købe fra USA. Formålet med antidumpingtold er at genetablere redelige konkurrencevilkår på EU-markedet for den pågældende vare. På grundlag af ovenstående og den betragtning, at kun en tredjedel af brugernes VAM-forbrug kommer fra USA, afvises påstanden.
(130)
Ud over ovenstående skal det også fremhæves, at mange brugere gjorde opmærksom på, at tilstrækkelige forsyninger af VAM fra EU udgør en prioritet i betragtning af det begrænsede antal VAM-kilder. I den forbindelse mindes der om, at undersøgelsen har vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil så godt som ophøre med levering af VAM til det frie marked, hvis der ikke indføres foranstaltninger. For så vidt angår forsyningsdiversitet, ville indførelsen af foranstaltninger derfor også være i EU-brugernes interesse.
(131)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at de negative virkninger af indførelsen af foranstaltninger på brugerne ville blive begrænsede.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(132)
I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at det ud fra de oplysninger, som er tilgængelige om EU's interesser, ikke klart kan konkluderes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af vinylacetat med oprindelse i USA ikke er i EU's interesse.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(133)
På baggrund af ovennævnte konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
1. Skadestærskel
(134)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(135)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver form for foranstaltninger bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(136)
Derfor blev skadestærsklen beregnet på grundlag af en sammenligning mellem dumpingimportens gennemsnitspris og EU-erhvervsgrenens målpris. Målprisen blev fastsat ved at lægge en målfortjenstmargen til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Målfortjenstmargenen blev foreløbigt fastsat til 9,9 %. Denne fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af rentabiliteten ud fra det gennemsnitlige afkast (målt som EBITDA i forhold til salget), som petrokemiske virksomheder, der opererer i en sektor svarende til VAM-sektoren, genererede i perioden 2007-2009.
(137)
De deraf følgende underbudsmargener er på over 30 %.
2. Midlertidige foranstaltninger
(138)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i det pågældende land svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen.
(139)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre virksomheder) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i USA og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(140)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser.
(141)
På grundlag af ovenstående foreslås følgende midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(142)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse i lyset af de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00, og som har oprindelse i Amerikas Forenede Stater.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Alle andre virksomheder
13,8 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned efter datoen for nærværende forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.