РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 812/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 17 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита след представяне на жалба на 3 ноември 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и потребителите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да заявят себе си пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през разследвания период (1 октомври 2008 г. - 30 септември 2009 г.).
(6)
Осем китайски производители износители или групи от производители износители и седем производители или групи от производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. След проучване на предоставената информация и предвид големия брой производители износители и производители от Съюза, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители (вж. съображения 12 и 13 по-долу).
(7)
Що се отнася до несвързаните вносители, на етапа на определянето на представителната извадка в рамките на разследването само трима вносители предоставиха исканата информация в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата. Поради това бе решено да не се изготвя представителна извадка и да не се изпращат въпросници на всички вносители, които са заявили себе си.
(8)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление до включените в представителната извадка производители износители. Всички включени в представителната извадка (групи от) дружества поискаха прилагането на ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за ИТ, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията за прилагане на ТДПИ.
(9)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите във връзка с прилагането на ТДПИ на засегнатите производители износители в КНР, властите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице специални основания да бъдат изслушани.
(10)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Съюза, както и до вносителите и всички известни потребители и сдружения на потребители. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, от двама вносители и от 13 потребители.
(11)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Бяха направени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители износители в КНР
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. и Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), и
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
б)
производители от Съюза
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Словакия
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Белгия
-
Owens Corning France, Chambéry, Франция
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Нидерландия
в)
потребители от Съюза
-
Sabic Europe BV, Sittard, Нидерландия и Genk, Белгия
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Нидерландия
г)
производител в държавата аналог
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Турция.
3. Представителна извадка
(12)
Комисията, в съответствие с член 17 от основния регламент, изготви представителна извадка от осемте китайски производители износители или групи от производители износители, които са заявили себе си, на базата на най-големия представителен обем износ, разследването на който би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състои от три (групи от свързани) дружества, представляващи над 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за ЕС. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни, които не повдигнаха възражения
(13)
Що се отнася до производителите от Съюза, седем производители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от тези оказали съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от тримата най-големи по отношение на продажбите и производството (групи от) производители от Съюза, които представляват 64 % от продажбите на всички съдействащи производители от Съюза.
4. Разследван период
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, представлява нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежди от нишки от стъклено влакно и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем се класира в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 10, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(16)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(17)
Съществуват четири базови типа продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, които са обхванати от настоящата процедура - нарязани влакна, ровинги, матове (различни от стъклената вата) и прежди. При разследването се установи, че почти всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове. Въпреки това беше установено, че снопчетата нямат същите основни химични, физични и технически характеристики, тъй като не са стъклени влакна с непрекъсната нишка, а прекъснати влакна с неравномерна дължина. Разследването показа също, че някои много специфични видове ровинги и някои много специфични видове прежди, които понастоящем са обхванати съответно от кодове по КН 7019 12 00 и 7019 19 10, следва да бъдат изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(18)
Няколко потребители на прежди надолу по веригата заявиха, че последните следва да бъдат изключени напълно от обхвата на продукта, предмет на процедурата, като се има предвид почти несъществуващата производствена база в Съюза, както и липсата на заменяемост между преждите и другите видове на продукта.
(19)
При разследването обаче се установи, че съществува най-малко един вид заменяемост на търсенето в една посока (т.е. преждата може да бъде използвана в редица приложения вместо други видове, макар че, като се има предвид относително високата цена на преждите, това не винаги би било икономически оправдана възможност) и че ограничената производствена база за определен вид на продукта не може сама по себе си да бъде причина за изключване на този вид от обхвата на продукта, при условие че той има същите основни физични, химични и технически характеристики и приложения като другите видове. Предвид това, че преждите от стъклено влакно с непрекъсната нишка имат еднакви основни характеристики като другите продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на преждата от определението на продукта. Отбелязва се обаче, че на допълнителната оценка на това твърдение ще бъде отделено специално внимание.
2. Сходен продукт
(20)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно като държава аналог, както и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване и тримата включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group и
-
New Changhai Group.
(24)
Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, относно всички гореупоменати включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима, в помещенията на въпросните дружества.
(25)
При разследването се установи, че двама включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(26)
По-специално един производител износител/група от производители износители не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. По-голямата част от директорите от неговия(нейния) съвет на директорите са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Вследствие на това държавата би могла успешно да възпрепятства вземането на всяко решение. Така че става ясно, че държавата играе основна роля в процеса на вземане на решения от страна на дружеството. Освен това дружеството не бе в състояние да докаже, че има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит и е в съответствие с Международните счетоводни стандарти, тъй като облагаемият доход на дружеството не бе посочен правилно във финансовите отчети.
(27)
Другият включен в представителната извадка производител износител/група от производители износители също не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. Двама търговци от групата представляват държавни предприятия. Държавата може също така да оказва значително влияние при процеса на вземане на решения от страна на един производител износител от групата, поради имплицитното право на налагане на вето чрез директора, представляващ държавното дружество майка. Този производител на свой ред е дружество майка и основен акционер на двама други производители износители в групата и по този начин държавата също може значително да се намесва в техния процес на вземане на решения. Освен това трима производители износители от групата не можаха да докажат, че изпълняват критерий 2, тъй като двама от тях не бяха посочили във финансовите отчети ползваното от тях преференциално данъчно третиране, а одитът на третия изглежда, че не е бил независим. В допълнение пет дружества от групата не успяха да покрият критерий 3 (основно поради несъответстващите на пазарните условия цени, свързани с правата за ползване на земята).
(28)
Един включен в представителната извадка производител износител, състоящ се от група от две свързани дружества, доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) и може да му се предостави ТДПИ.
(29)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и от двамата включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, по отношение на които бе предложено да не се предоставя ТДПИ. Нито един от получените коментари обаче не бе от вид, който да промени заключенията по отношение на тях.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
-
в случая на предприятия, притежавани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
по-голямата част от акциите принадлежи на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(31)
Горепосочените две включени в представителната извадка дружества/групи от дружества, на които бе отказано ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ.
(32)
Въз основа на наличната информация бе установено, че двете засегнати дружества/групи от дружества не са успели да докажат, че отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент. По-специално беше установено, че дружествата не отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който по-голямата част от акциите принадлежат на частни лица или дружеството трябва да е достатъчно независимо от държавна намеса, понеже, както се пояснява в съображения 26 и 27, за всички дружества беше установено, че в крайна сметка в по-голямата си част те са собственост на държавата или са контролирани от нея. Както е посочено по-горе, бе установено също, че тези две (групи от) дружества не са успели да докажат, че отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква д), по-специално че при процеса на вземане на решения няма значителна държавна намеса, която да позволи заобикаляне на мерките, ако на дружествата се определят различни митнически ставки. Следователно техните заявления за ИТ трябваше да бъдат отхвърлени.
(33)
Поради това бе направено заключението, че на никой от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е отказано ТДПИ, не следва да се предоставя ИТ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който(която) е предоставено ТДПИ
(34)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за този производител износител дали общият обем на продажбите му на вътрешния пазар на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на неговите експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са представителни.
(35)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(36)
За всеки вид изделие, продавано от производителя износител на неговия вътрешен пазар, за което се установи, че е сравнимо с вида на продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, продавани за износ за Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукт, продаван за износ за Съюза. Разследването установи, че за всички видове на продукта, с изключение на четири от тях, продажбите на вътрешния пазар са представителни.
(37)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи делът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(38)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(39)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар за въпросния вид.
(40)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайните търговски условия.
(41)
Разследването установи, че рентабилните продажби на всички сравними видове на продукта освен един бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар бяха използвани за изчисление на средната цена на нормалната стойност. За един вид на продукта бяха използвани само рентабилните продажби. За продажбите на четирите вида на продукта, който не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва като нормална стойност представителните цени на вътрешния пазар на много сходни видове, които бяха надлежно коригирани.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) държава аналог
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе възможно да се предостави ТДПИ, беше установена въз основа на цените или на изградената стойност в държава аналог.
(43)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(44)
Две заинтересовани страни се отзоваха и заявиха, че Турция не би била подходяща държава аналог, без обаче да обосноват допълнително твърдението си. Друга заинтересована страна представи мнението си за избора на държава аналог и предложи да се използва Индия, тъй като степента на развитие на Индия е сравнима с тази на КНР, би могло да се направи сравнение между пазарите, доколкото и на двата пазара приложенията, свързани с вятърната енергия, имат голямо значение и се произвеждат сравними видове на продукта по подобен начин. Освен това индийският пазар бе описан като отворен пазар със значителен внос. И на последно място, беше отбелязано, че достъпът до суровини в двете държави е сравним.
(45)
Комисията потърси съдействие от производители на сходния продукт в Турция, Канада, САЩ, Република Корея и Индия. Въпреки това само един турски производител изрази готовност за съдействие и представи отговори на въпросника.
(46)
Признава се, че Турция е представителна държава аналог по отношение на обема на продажбите на вътрешния пазар. Въпреки това нормалната стойност за един вид на сходния продукт, който не се произвежда в Турция, трябваше да бъде изградена. Отбелязва се също, че продължаващото антидъмпингово разследване в Турция по отношение на вноса на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка указва възможно спадане на цените на вътрешния турски пазар. Въпреки това като се има предвид, че Турция бе единствената държава, която се съгласи да съдейства в настоящото разследване, се прави временното заключение, че Турция следва да бъде използвана като държава аналог.
б) определяне на нормалната стойност
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше установена на основата на проверената информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с изложената по-долу обща методология за групата от дружества, на които е предоставено ТДПИ. Когато всички видове на продукта, присъстващи на вътрешния пазар на държавата аналог, са били продавани на загуба, или когато не са били продавани сходни видове, нормалната стойност беше изградена в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
4. Експортна цена
(48)
В по-голямата част от случаите разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(49)
В редките случаи на експортни продажби на един производител износител към свързаните с него дружества в Съюза бе установено, че те са били за собствено потребление и следователно не бяха използвани при временното изчисляване на дъмпинга.
5. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Бе направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, нивото на търговия (за разликите в каналите за дистрибуция), разходите за гаранции и по кредити, както и за банковите такси.
6. Дъмпингови маржове
(51)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(52)
Бе установен индивидуален дъмпингов марж за съдействащата група от производители износители, на която бе предоставено ТДПИ, на основата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(53)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност за включените в представителната извадка три дружества/група от дружества.
(54)
Предвид високото равнище на съдействие в разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 100 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (групи от) дружества.
(55)
На тази основа временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Други дружества
43,6 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 11 производители в Съюза. Седем от тези 11 производители оказаха съдействие при разследването. Всички тези седем производители бяха членове на жалбоподателя и беше установено, че те съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. От останалите четирима производители от Съюза един също беше жалбоподател, двама активно подкрепяха жалбата, докато четвъртият нито я подкрепяше, нито беше против нея. Поради това тези 11 производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(57)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, бе подбрана представителна извадка от трима производители, съставляващи около 64 % от общото производство на Съюза. Тъй като двама от тези производители бяха групи от свързани дружества с няколко производствени единици в Съюза, представителната извадка бе съставена от общо девет отделни дружества.
(58)
Някои заинтересовани страни заявиха, че включените в представителната извадка производители от Съюза не следва да бъдат считани за промишленост на Съюза, тъй като и тримата са свързани с китайски производители, произвеждащи разглеждания продукт. Разследването потвърди, че действително двама от тримата включени в представителната извадка производители от Съюза са свързани с китайски производствени дружества. Бе установено обаче, че въпреки наличието на тази връзка, нищо в поведението на двамата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе такова, че да направи констатациите от разследването ненадеждни. Обемите, които тези производители от Съюза са внасяли от свързаните с тях дружества в КНР, са ограничени (по-малко от 4 % от вноса от КНР). В допълнение този внос може да се счита за незначителен в сравнение с общото производство на засегнатите производители от Съюза, които по никакъв начин не следва да се разглеждат като вносители, тъй като те очевидно са действителни производители на стъклени влакна. И на последно място, свързаните със засегнатите производители от Съюза показатели за вреда не бяха повлияни от този ограничен внос. Предвид гореизложеното Комисията счете, че няма основания за изключване на който и да е от включените в представителната извадка производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(59)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и получените от Евростат данни за обемите на вноса за пазара на Съюза.
(60)
Потреблението на Съюза е спаднало значително с 24 % в периода между 2006 г. и РП. Въпреки това то е отбелязало леко увеличение през 2007 г. и първата половина на 2008 г.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Индекс
100
106
105
76
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза е отбелязал значително увеличение през разглеждания период. Общо вносът от КНР през разглеждания период е нараснал с повече от 50 %. По-специално в периода 2006-2008 г. вносът от КНР се увеличил повече от два пъти. Той е намалял през РП в сравнение с 2008 г., но процентът на това намаление (25 %) е бил по-нисък от спада на потреблението (28 %).
Таблица 2
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
77 283
122 190
155 875
116 413
Индекс
100
158
202
151
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличавал постоянно през разглеждания период. Пазарният дял на китайския внос през РП е бил 15,6 %, което е почти два пъти повече от неговия пазарен дял през 2006 г.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Индекс
100
149
191
198
3.3. Цени
a) динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу е показана средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница без платено мито според предоставената от Евростат информация. Средната цена на вноса от КНР е останала в значителна степен стабилна по време на разглеждания период. Това може да се наблюдава въпреки значителното увеличение в световен мащаб на цените на суровините, използвани за производството на стъклени влакна с непрекъсната нишка през разглеждания период (както е показано и в таблица 18).
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
930
936
970
943
Индекс
100
101
104
101
б) подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по видове между продажните цени на китайските производители износители и продажните цени в рамките на Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза. За тази цел бяха сравнени цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти с тези на включените в представителната извадка производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от КНР е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, като изразено в процент от последните те варират от 23 % до 39 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за цялата промишленост на Съюза по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка производители - по отношение на всички останали показатели.
4.2. Производство
(67)
Обемите на производството на Съюза са останали относително стабилни в периода 2006-2008 г., но през РП са отбелязали рязък спад:
Таблица 5
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
495 942
508 837
502 729
312 824
Индекс
100
103
101
63
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е развивал, както следва:
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
575 900
573 600
585 350
510 700
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(69)
През РП производственият капацитет е намалял. Поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР, действително няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет. Независимо от това намаление на производствения капацитет степента на използване на капацитета е спаднала от 86 % до 61 %, т.е. с 29 %.
4.4. Складови наличности
(70)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са намалели през 2007 г., когато потреблението е достигнало върхови стойности, но след това значително са се увеличили през 2008 г. поради внезапното спадане на търсенето през четвъртото тримесечие на посочената година. През РП складовите наличности са достигнали отново по-нормални равнища.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
88 968
73 018
123 910
82 160
Индекс
100
82
139
92
4.5. Обеми на продажбите (за цялата промишленост на Съюза)
(71)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС, включително на продажбите за собствено потребление, се е развивал, както следва:
Таблица 8
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
737 818
743 784
706 746
520 064
Индекс
100
101
96
70
(72)
Обемите на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло са намалели с 30 %. През 2007 г. докато потреблението на Съюза е нараснало с 6 % (както е показано в таблица 1 по-горе), обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е увеличил само с 1 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Впоследствие през 2008 г. и през РП обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително.
4.6. Пазарен дял (за цялата промишленост на Съюза)
(73)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през 2007 г. и 2008 г., след което през РП е отбелязано слабо възстановяване. Въпреки това като цяло промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период, както е показано в таблица 3 по-горе, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил почти двойно през разглеждания период.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Индекс
100
95
91
93
4.7. Продажни цени
(74)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи продажните си цени за несвързани клиенти през разглеждания период. Напротив, средните продажни цени са намалели с 2 %, което е най-впечатляващото в условията на увеличаващи се цени на суровините. Всъщност промишлеността на Съюза не е имала възможност да отрази в продажните цени увеличението на разходите за суровини поради натиска за намаляване на ценовите равнища на пазара на Съюза, упражняван от дъмпинговия внос от КНР.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
(EUR/тон)
1 179
1 166
1 192
1 159
Индекс
100
99
101
98
4.8. Заетост
(75)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза е рационализирала производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи и неутрализиране на увеличаването на разходите за суровини. Действително броят на заетите лица е намалял с 20 процентни пункта за целия период, с намаление от 15 процентни пункта, концентрирано в периода между 2007 г. и РП.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 114
3 890
3 705
3 302
Индекс
100
95
90
80
4.9. Производителност
(76)
В резултат на усилията на промишлеността на Съюза, описани в предходното съображение, производителността на работната сила на производителите от Съюза е нараснала значително през 2007 г. и 2008 г. Тази положителна тенденция е променила своята посока през РП, като в резултат е довела до обща загуба на производителност от 21 % през разглеждания период. Този обрат в производителността се е дължал отчасти на срива на търсенето и отчасти на дъмпинговия внос от КНР, които сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза, а това е довело до значителен спад на производството и оттам до увеличаване на заетостта на единица произведени стъклени влакна.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тона/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
4.10. Заплати
(77)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да осъществи контрол над динамиката на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни заплати леко са нараснали през 2007 г. и 2008 г., но са намалели през РП. За целия период разходите за труд за единица продукция са намалели с 3 %. Това намаление щеше да е по-ясно изразено, ако сумите на обезщетенията за прекратяване на трудовите договори бяха изключени от посочената по-горе тенденция.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите
(78)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. При установяването на рентабилността на производителите от Съюза проверените цифри бяха коригирани, така че настоящият анализ да не бъде повлиян от извънредни, специфични за дружествата аспекти, които оказват несъразмерно отражение върху данните за печалбата на тези дружества през даден период. В резултат на тези корекции рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите на включените в представителната извадка производители, свързани с продажбите на сходния продукт в Съюза, са се развивали както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвращаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като % от оборота)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Както се вижда от таблицата по-горе, промишлеността на Съюза е могла да постигне ограничени равнища на печалба през по-голямата част от разглеждания период, до известна степен с изключение на 2007 г., когато средният процент на рентабилност е достигнал 4,7 %. През РП печалбите са се заменили от огромна загуба, като средният процент на загуба на промишлеността на Съюза е достигнал 15 %.
(80)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, изглежда, че този показател следва тенденциите по отношение на рентабилността. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите е останала по-скоро ограничена през целия разглеждан период с изключение на 2007 г. И накрая, през РП средната възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза е спаднала до - 16,8 %.
(81)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е било в сила въпреки увеличеното потребление през периода 2006-2008 г., както е описано в съображение 60 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 75 и 76 по-горе. През разглеждания период значително увеличаващите се обеми на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР са оказали отражение върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и в резултат са довели до сериозна ерозия на цената. Тези фактори са оказали въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Това най-добре се вижда от драстичната загуба в размер на 15 % през РП.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(82)
Нетният паричен поток от оперативните дейности се е развивал, както следва:
Таблица 15
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(83)
Горната таблица потвърждава крехкото финансово състояние на промишлеността на Съюза през периода 2006-2008 г. и произтичащото от него драстично влошаване през РП.
4.13. Инвестиции
(84)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители са се развивали, както следва:
Таблица 16
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
(85)
През 2006 г. и 2008 г. - годините с върхови резултати - равнището на инвестициите е било относително високо поради възстановяването на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8-13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи.
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(86)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, както е посочено по-горе в съображение 55, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(87)
Въпреки сериозните усилия, предприети от промишлеността на Съюза за увеличаване на нейната конкурентоспособност, повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са имали отрицателна динамика през разглеждания период. Това се вижда особено добре, ако се анализират показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, по-специално възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, като всички те са отбелязали драстични промени. Освен това показателите относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обемите на продажбите и пазарния дял също потвърдиха явната тенденция към влошаване.
(88)
Същевременно вносът на стъклени влакна от КНР е довел до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 39 % през РП и промишлеността на Съюза е загубила 5 процентни пункта пазарен дял за по-малко от четири години.
(89)
Предвид гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, която позволява тя да бъде определена като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(91)
В периода между 2006 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 51 %, което е довело до увеличение на пазарния дял в Съюза с 98 %, от 7,9 % на 15,6 %.
(92)
Увеличението на дъмпинговия внос от КНР на разглеждания продукт през разглеждания период е съвпаднало с тенденция към понижаване на повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял и нейните продажни цени са намалели с 2 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените е възпрепятствало промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което като резултат е довело до ниски, а по време на РП - до отрицателни равнища на рентабилност.
(93)
Следва също да се отбележи, че пазарният дял на дъмпинговият внос от КНР е продължил да се увеличава дори и по време на РП. С други думи, както е посочено в съображение 62 по-горе, обемът на дъмпинговия внос от КНР е намалявал с по-бавно темпо от потреблението на Съюза.
(94)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Един от изтъкнатите в това отношение аргументи бе, че разликата между китайските продажни цени и продажните цени на Съюза е била сравнително постоянна през целия разглеждан период, като същевременно рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязвала колебания. В това отношение трябва да се има предвид, че не само равнището на цените, но също така и обемът на дъмпинговия внос на вече ниски цени е оказал силен натиск върху продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това дори да е възможно и други фактори също да са изиграли роля за влошеното състояние на промишлеността на Съюза, като по този начин са засегнали в определена степен и динамиката на рентабилността на промишлеността на Съюза, това по никакъв начин не може да смекчи въздействието на дъмпинговия внос от КНР, който постоянно е подбивал цените на Съюза, особено предвид факта, че неговото равнище е останало относително стабилно, независимо от промените на пазара, като например нарастването и спадането на потреблението или динамиката на цените на суровините.
(95)
Подобен аргумент бе изтъкнат във връзка с твърденията за липса на връзка между данните за рентабилността на промишлеността на Съюза и динамиката на нейния пазарен дял. Например действително равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза временно са се подобрили от 2006 г. до 2007 г. въпреки намаляването на нейния пазарен дял. Това отчасти се е дължало на по-благоприятните условия на пазара на Съюза през 2007 г. (вж. увеличението от 6 % на потреблението на Съюза, посочено в съображение 60 по-горе). По-важно е обаче, че през 2006 г. и 2007 г. промишлеността на Съюза се е насочила към рационализиране на производството си чрез намаляване на производствените разходи, което също е оказало влияние върху нейните равнища на рентабилност. Като друг пример може да се отбележи, че в периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза леко се е увеличил, докато нейният процент на рентабилност е спаднал значително с 15 %. Въпреки това през същия период дъмпинговият внос от КНР също е увеличил своя пазарен дял, като е продължил значително да подбива продажните цени в Съюза. Това е довело до огромната загуба, претърпяна от промишлеността на Съюза. Действително и двата посочени по-горе случая показват, че един или два отделни показателя не могат да бъдат взети предвид отделно от останалите при измерване на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от КНР, който е влизал на пазара на Съюза в големи и постоянно увеличаващи се обеми и който значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, е оказал значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(97)
През разглеждания период вносът от други трети държави е бил ограничен. Общият пазарен дял на вноса от държави, различни от КНР, е намалял с 2 процентни пункта, от 17 % на 15 %. Норвегия, която представлява вторият най-голям източник на внос, е имала пазарен дял от 3,3 % през РП. През РП Турция е имала пазарен дял от 2,5 %, а САЩ - четвъртият най-голям източник на внос - е имал пазарен дял под 2 % през същия период.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 990
28 834
35 410
24 993
Пазарен дял (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Средна цена (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 981
25 035
20 658
18 874
Пазарен дял (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Средна цена (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
САЩ
Обеми (в тонове)
22 921
24 246
20 447
13 569
Пазарен дял (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Средна цена (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 200
12 601
Пазарен дял (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Средна цена (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
19 318
18 150
14 655
11 285
Пазарен дял (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Средна цена (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Индия
Обеми (в тонове)
4 365
11 231
3 757
5 361
Пазарен дял (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Република Корея
Обеми (в тонове)
7 959
5 974
13 934
5 116
Пазарен дял (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Япония
Обеми (в тонове)
21 671
10 727
11 174
4 609
Пазарен дял (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Средна цена (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Мексико
Обеми (в тонове)
4 894
9 713
7 226
3 689
Пазарен дял (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Средна цена (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Канада
Обеми (в тонове)
4 136
3 309
2 196
2 244
Пазарен дял (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Средна цена (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Други държави
Обеми (в тонове)
8 954
14 848
8 519
9 227
Пазарен дял (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Средна цена (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Таблицата по-горе, която се основава на данни от Евростат, показва също, че средните равнища на цените на границата на Съюза на другия внос по принцип са много по-високи от цените на вноса от КНР, както е обобщено в съображение 63 по-горе. При сравнение на тези съобщени от Евростат цени с продажните цени на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 75 по-горе, изглежда, че вносът от Турция подбива цените на промишлеността на Съюза през РП. Въпреки това вносът от Турция през РП е представлявал пазарен дял от само 2,5 %, тоест по-малко от неговия пазарен дял през 2006 г. Освен това цените на този внос постоянно са били доста над равнищата на цените на вноса от КНР, като са превишавали последните с 14 % до 23 %. Вносът от Малайзия, Тайван и Република Корея изглежда, че също е под цените на промишлеността на Съюза, обаче пазарните дялове на този внос са ограничени и също така намаляват. Следователно вносът от Турция, Малайзия, Тайван и Република Корея или всеки друг внос от трета държава не се счита като оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това може основателно да бъде направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Някои страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето.
(100)
Действително в периода между 2008 г. и РП бе наблюдаван значителен спад на потреблението на Съюза, както е отбелязано в съображение 60 по-горе. Това намаление бе в размер на 28 % и се признава, че е причинено от икономическата криза, която засегна Съюза през този период. По-голямата част от секторите, използващи продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването (автомобилната промишленост, вятърната енергия, строителството и др.) са били сериозно засегнати от кризата, като в резултат от това се наблюдава спад на търсенето на стъклени влакна в началото на веригата.
(101)
При все това отрицателното въздействие на икономическия спад и свиването на търсенето са били засилени от нарасналия дъмпингов внос от КНР, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза. Дори и ако по тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата през РП, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през целия разглеждан период. Дори и в положение на намаляващи продажби промишлеността на Съюза би могла да бъде в състояние да поддържа приемливо равнище на обемите и цените, като по този начин ограничи отрицателното въздействие от спада на потреблението. Това обаче би било възможно само при липсата на нелоялната конкуренция на дъмпинговия внос на ниски цени на пазара. Освен това въздействието на китайския дъмпингов внос, който значително е подбивал продажните цени на Съюза през РП, може да се разглежда дори като причиняващо по-голяма вреда в период на икономическа криза.
(102)
Предвид изложените по-горе обстоятелства икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Динамика на обемите на китайския внос и финансово състояние на промишлеността на Съюза
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и финансовото състояние на промишлеността на Съюза, тъй като последната е постигнала най-високите си равнища на рентабилност през годините, когато вносът от КНР на разглеждания продукт е бил в най-големи обеми, и е отбелязала най-лоши резултати, когато вносът от КНР е спаднал до най-ниското си равнище през разглеждания период.
(104)
В това отношение на първо място се отбелязва, че развитието на потреблението, и по-специално икономическият спад през РП определено е оказал въздействие върху обемите на вноса от КНР и върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза, предвид глобалния характер на кризата.
(105)
Въпреки това, както вече беше посочено по-горе, дъмпинговият внос от КНР значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза през РП, тоест по време на икономическия спад. Към това се е добавил и фактът, че производителите износители от КНР са успели да увеличат с още малко пазарния си дял, дори в периода на икономически спад, докато промишлеността на Съюза е отбелязала значителни загуби в резултат на невъзможността си да продава на по-рентабилни цени.
(106)
Действително може да се счита, че горепосоченото подбиване на цените заедно с увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР е причинило дори още по-голяма вреда за промишлеността на Съюза, отколкото в случай на период без непостоянно потребление, предизвикано от икономически спад.
(107)
Предвид гореизложеното по никакъв начин не може да се заключи, че сравнението единствено на тенденциите в обемите на дъмпинговия внос от КНР и на финансовите резултати на промишлеността на Съюза би могло да се тълкува като фактор, нарушаващ причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Спад на експортните продажби и/или продажби за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(108)
Някои заинтересовани страни заявиха, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е причинено по-скоро от спада на експортните продажби или от спада на производството за собствено потребление, а не от спада на продажбите ѝ в рамките на Съюза. В това отношение на първо място следва да се припомни, че с изключение на обемите на продажбите, всички показатели за вредата, включително рентабилността, са оценени въз основа на продажбите на пазара на Съюза към несвързани страни. С други думи, от това изчисление са изключени експортните продажби и продажбите за собствено потребление. На второ място, вярно е, че обемите на експортните продажби са намалели с малко по-бързо темпо, отколкото продажбите на Съюза, но това не е така по отношение на производството за собствено потребление, което през целия разглеждан период е представлявало между 22,4 % и 24,4 % от общите продажби на Съюза. Освен това предвид обема на експортните продажби в сравнение с продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза (които се колебаят между 10 % и 14 % през целия разглеждан период), те не могат да бъдат счетени за толкова значителни, че да поставят под въпрос причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и въздействието върху промишлеността на Съюза. Следователно този аргумент се отхвърля.
3.5. Увеличение на капацитета на промишлеността на Съюза и увеличение на производствените разходи
(109)
Една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза се е дължало на погрешно решение за увеличаване на капацитета. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че от няколко години пазарът на стъклени влакна е разрастващ се пазар и че решението за увеличаване на капацитета на някои промишлени инсталации не може да се счита за неразумно стопанско планиране в условията на нарастващо потребление. Освен това се отбелязва, че като цяло през разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза всъщност е намалял (вж. съображение 68 по-горе).
(110)
Във всички случаи трябва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е успяла да намали разходите за единица от основните суровини, въпреки увеличението на себестойността на суровините през разглеждания период:
Таблица 18
Разходи за суровини и разходи за единица произведена продукция от стъклени влакна
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена/тон суровина (3)
100
106
104
102
Разходи за суровина/тон стъклени влакна (3)
100
99
97
94
(111)
Показаната по-горе динамика на разходите за суровина за единица произведена продукция от стъклени влакна се е дължала на инвестициите, целящи повишаване на ефективността и конкурентоспособността. Действително през разглеждания период промишлеността на Съюза е приложила няколко мерки за повишаване и рационализиране на производствените процеси и разходите за вложени материали и труд.
(112)
Що се отнася до разходите за труд, както вече бе посочено в съображения 75-77 по-горе, промишлеността на Съюза е намалила броя на заетите лица с 20 % през разглеждания период, докато средните заплати са намалели, дори и без да се изключва влиянието на значителните обезщетения за прекратяване на трудовите договори.
(113)
Следователно поради гореизложените причини аргументът, според който влошеното състояние на промишлеността на Съюза всъщност е предизвикано от увеличените производствени разходи, вероятно поради неефективност или високи разходи за труд, се отхвърля.
3.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и самопричинена вреда от свързаните китайски производители
(114)
Бе заявено, че вредата е причинена от мащаба на производството и съвременните технологии, прилагани от китайските износители, а не от дъмпинга на продукта, предмет на разследването. Всъщност като цяло може да се установи, че производителите от Съюза също имат широкомащабно производство, както и че използват съвременни производствени процеси.
(115)
Една от заинтересованите страни заяви, че е възможно промишлеността на Съюза всъщност да си е самопричинила вреда чрез вноса от свързаните с нея китайски производители. В този контекст трябва да се отбележи, че както е посочено в съображение 58 по-горе, обемът на този внос е бил много ограничен както по отношение на производството на промишлеността на Съюза, така и по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(116)
Поради тази причина нито липсата на конкурентоспособност, нито вносът от свързаните китайски производители могат да бъдат считани за фактор, който нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и установената вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(117)
В заключение горният анализ доказва, че вносът на стъклени влакна от КНР е нараснал значително в количествено отношение през разглеждания период, като е предизвиквал постепенното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Освен това тези увеличени количества, които са влизали на пазара на Съюза на дъмпингови цени, силно са подбили цените на промишлеността на Съюза, като по този начин не са позволили на промишлеността на Съюза да прехвърли върху своите клиенти увеличението на разходите за суровини. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск с повишаване на ефективността, това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е намалила равнището на търсене.
(118)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение бе установено, че вносът от трети държави, въздействието на икономическата криза, динамиката на другите продажби от промишлеността на Съюза и другите фактори, включително посочените в съображения 97-116 по-горе, не изглежда да са такива, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(119)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(120)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи дали въпреки заключенията относно дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интереса на Съюза. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на възможните мерки по отношение на всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
(121)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. Общо бяха изпратени 60 въпросника. В крайна сметка двама вносители и 13 потребители отговориха на въпросника в рамките на определения срок. В допълнение няколко вносители и потребители се отзоваха по време на процедурата, като изпратиха писма, изразяващи възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(122)
Както е посочено в съображение 56, сходният продукт е бил произвеждан от 11 производители в Съюза. Осемте жалбоподатели представляваха над 90 % от производството на Съюза; други двама подкрепиха жалбата, докато 11-ото дружество нито я подкрепи, нито бе против нея.
(123)
Трите включени в представителната извадка дружества, които представляваха около 60 % от общото производство на Съюза, са осигурявали заетост на около 3 300 души, пряко участващи в производствените, продажбените и административните дейности, свързани със сходния продукт. Припомня се, че показателите за вредата показаха наличието на обща отрицателна тенденция, като по-специално сериозно бяха засегнати показателите за вреда, свързани с пазарния дял и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток. По-специално през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала от едно вече много ниско равнище от 0,3 % до - 15,0 %, докато нейният пазарен дял е намалял с 5,6 процентни пункта.
(124)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква, че намалението на цените и загубата на пазарен дял ще спрат и че продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на промишлеността на Съюза ще се подобри значително.
(125)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност влошаването на състоянието на пазара на промишлеността на Съюза и на финансовото състояние да продължи. При такъв сценарий се очаква промишлеността на Съюза да продължи да губи пазарен дял и да не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. Вероятните последици ще бъдат допълнително намаляване на производството и инвестициите и затваряне на още производствени инсталации в Съюза, което ще доведе до масови съкращения на работни места.
(126)
Съответно се прави временно заключение, че е ясно, че налагането на антидъмпингови мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(127)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе приложена представителна извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Само една малка част от оборота на тези двама вносители (съответно 7 % и 25 %) е получена в резултат на дейностите им по отношение на разглеждания продукт от КНР. И двамата възразиха срещу евентуалното налагане на антидъмпингови мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(128)
Декларираният от тези двама вносители внос обаче е представлявал много малка част от целия внос от КНР през РП (по-малко от 1 %). Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това се прави временното заключение, че налагането на временни мерки няма да окаже отрицателно въздействие в значителна степен върху интересите на вносителите от ЕС.
3. Интерес на потребителите
(129)
Нишките от стъклени влакна, които са предмет на настоящата процедура, се употребяват в голям брой приложения. Съдействие бе оказано от следните групи потребители: тъкачи (както на високоспециализирани тъкани, така и на по-обикновени тъкани, например за използване в турбини за вятърна енергия, за приложения в областта на морското дело, транспорта, космическата област и инфраструктурата); производители на обшивки; производители на съединения, използвани между другото в автомобилната промишленост; производители на съставни полуготови продукти или крайни продукти.
(130)
Обемът на разглеждания продукт от КНР, закупуван от съдействащите потребители, е представлявал около 20 % от вноса на стъклени влакна от КНР през РП. От информацията, предоставена чрез отговорите на въпросника, освен това изглежда, че потребителският отрасъл на промишлеността на Съюза осигурява работа на значителен брой хора. Въпреки че в това отношение на този етап не са предоставени изчерпателни и обосновани данни, въз основа на информацията, съдържаща се в тези отговори на въпросника, броят на работещите в промишлеността надолу по веригата в ЕС може временно да се определи на 50 000-75 000 души. На същата основа заетостта в подразделенията на дружествата, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, може да се определи на около 27 000 души.
(131)
Повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че купуват стъклени влакна както от китайски, така и от други източници, включително от европейски производители. Само една малка част от тях са купували стъклени влакна изключително от КНР. В този сектор има не само голямо разнообразие на дейностите на промишлеността надолу по веригата, но и размерът на тези дружества също може да се различава в значителна степен, като някои от тях са част от действащи на международно равнище големи групи от дружества, докато други са напълно независими.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на потребителите
(132)
Въз основа на отговорите на въпросника използващият стъклени влакна потребителски отрасъл на промишлеността изглежда, че е в сравнително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че са получавали печалба от производството и продажбите на своите продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването през целия разглеждан период, включително през РП. Няколко потребители обаче съобщиха, че имат загуба от тази дейност през РП, но печалбата на редица други е била в границите от 5 % до 10 %.
(133)
Разходите за закупуване на стъклени влакна представляват като цяло значителна част от производствените разходи за продуктите на потребителския отрасъл на промишлеността. Съгласно съобщените данни тази част може да бъде от 10 % до над 50 % в зависимост от произвеждания продукт. Поради това за някои потребители увеличаването на разходите за закупуване на китайски стъклени влакна може да окаже значително отражение върху разходите.
(134)
Въз основа на информацията, съдържаща се в отговорите на въпросника от съдействащите потребители, възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху печалбата може да се оцени средно на около 1 % от оборота на тези подразделения на дружествата потребители, които използват стъклени влакна, но на по-малко от 0,5 % от общия оборот на целите дружества, в който съществуват подразделения, използващи стъклени влакна. С други думи, отражението върху доходността на подразделение, използващо стъклени влакна, и на цялото дружество би било съответно средно около един и по-малко от половин процентен пункт.
(135)
Следва обаче да се отбележи, че при някои дружества потребители посоченото по-горе въздействие би могло да бъде по-голямо, до около 5 % от оборота на дружеството. Предвид равнищата на печалба на някои потребители и дела на стъклените влакна в техните производствени разходи не може да се изключи възможността тяхната рентабилност да бъде засегната от силно повишение на цените на стъклените влакна, освен ако такова повишение на разходите не бъде прехвърлено изцяло или най-малкото в голямата си част върху техните клиенти.
(136)
Като цяло може временно да се заключи, че макар че някои дружества потребители биха могли да бъдат по-силно засегнати от евентуалното въздействие на антидъмпинговите мерки, други потребители вероятно ще бъдат засегнати в по-скоро умерена степен.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(137)
Няколко потребители изтъкнаха, че голяма част от стъклените влакна, необходими на потребителския отрасъл на промишлеността, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на антидъмпингови мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано от технологична гледна точка начинание.
(138)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на продукта, предмет на разследването, могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко потребители, към настоящия момент изглежда, че в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Следва също да се припомни, че предназначението на антидъмпинговите мерки не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(139)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки по отношение на китайските стъклени влакна няма вероятност да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на потребителския отрасъл на промишлеността.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига
(140)
Няколко потребители изложиха довода, че не са в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на стъклените влакна върху клиентите, закупуващи техните продукти. Тези потребители отбелязаха, че съществува силна конкуренция на пазарите на техните продукти и че ако увеличат цените, техните клиенти биха могли лесно да сменят доставчика.
(141)
Предвид разнообразието от дружества потребители е трудно да се оцени като цяло възможността за потребителите да прехвърлят потенциалните увеличения на себестойността върху своите клиенти. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника от потребителите, може да се предположи, че дори и даден потребител да не може да прехвърли по-голямата част от увеличението на себестойността на продуктите си, в повечето случаи неговият оборот и рентабилност биха били засегнати само в ограничена степен.
(142)
Що се отнася до конкуренцията, няколко потребители изразиха освен това загриженост, че налагането на антидъмпингови мита би довело до увеличаване на конкуренцията от страна на доставчици извън ЕС на пазара надолу по веригата, тъй като продуктите надолу по производствената верига няма да бъдат предмет на никакви защитни мерки, както и до промяна на вноса от КНР от стъклените влакна към продуктите надолу по производствената верига като съединенията, тъканите и лопатките от композитни материали за вятърни турбини. Всъщност, що се отнася до КНР, бе изложен доводът, че вече е съществувала конкуренция от страна на КНР на много от тези пазари и че би било съвсем логично тя да се увеличи от налагането на мерки по отношение на стъклените влакна. По този начин потребителският отрасъл на промишлеността, както бе заявено, не само ще трябва да плаща по-високи цени за закупуваните от него стъклени влакна, но също така ще трябва да се справя с нарасналата конкуренция. В подобна бизнес среда, както бе заявено, не би било възможно да се прехвърли значителна част от увеличението на цените върху клиентите.
(143)
В това отношение следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антидъмпингови мерки би могло да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на подобни мерки, ако те са обосновани. Европейският потребителски отрасъл на промишлеността в областта на стъклените влакна има същите права като преработвателната промишленост в областта на стъклените влакна и има пълното право да прибегне до търговското право на ЕС и да поиска антидъмпингово разследване относно своите продукти, ако има достатъчно основания и може да представи prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг.
(144)
Поради това посоченият по-горе аргумент относно потенциалното увеличение на конкуренцията от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига не може да оправдае неналагането на антидъмпингови мерки.
3.4. Недостатъчно снабдяване
(145)
Няколко потребители изложиха довода, че след РП вече е имало недостатъчно снабдяване на пазара на Съюза и че налагането на антидъмпингови мерки би влошило положението, тъй като това би довело до намаляване на вноса от КНР, докато този внос е необходим с оглед на голямото и нарастващо търсене.
(146)
Жалбоподателите потвърдиха, че е имало трудности при снабдяването с някои групи от продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, но те са ги счели за временни и предизвикани от недостиг на складови наличности, свързани с възстановяването на пазара след икономическата криза. Те също изложиха довода, че промишлеността на Съюза ще бъде в състояние да посрещне предвидения бъдещ ръст на търсенето от страна на промишлеността на ЕС надолу по веригата, най-вече чрез вкарването в употреба на своя неизползван капацитет, който може лесно да бъде въведен отново в експлоатация, допълнителни технологични подобрения и възстановяване на пещите, в случай че бъдат възстановени добрите равнища на рентабилност.
(147)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на ЕС, а не да се възпрепятства вносът. Следователно въпреки че ценовите равнища в ЕС на разглеждания продукт с произход от КНР най-вероятно ще се увеличат след налагането на антидъмпингови мерки, предлаганите мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР и следователно ще позволят вносът на разглеждания продукт от КНР да присъства постоянно на пазара на Съюза.
(148)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да компенсира всяка потенциална липса на снабдяване с китайски стъклени влакна, следва да се отбележи, че настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза изглежда гарантира, че търсенето на пазара би могло да бъде напълно удовлетворено. Действително дори и общият размер от 116 413 тона на китайския внос на стъклени влакна през РП теоретично би могъл да бъде компенсиран с неизползвания капацитет на промишлеността на Съюза, който се оценява на около 200 000 тона през РП.
(149)
Предвид гореизложеното може временно да се заключи, че въпросът за потенциално недостатъчното снабдяване може да бъде разрешен чрез по-широко използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез друг внос, както и чрез недъмпингов внос на разглеждания продукт от КНР.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(150)
В заключение се очаква, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР ще даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез повишаване на обема на продажбите, на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(151)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания в противовес на налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР. Въпреки това настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(152)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(153)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, се счита, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие своите производствени разходи и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(154)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на нивото на отстраняване на вредата следва да се използва целева печалба от 12 %-15 %. Въпреки това представените досега доказателства не показват убедително, че такова равнище на печалбата е минимално необходимото, за да се гарантира жизнеспособността на стопанската дейност на промишлеността на Съюза в този бизнес сектор. При липсата на убедителни доказателства в подкрепа на високото ниво на целева печалба бе временно прието, че целева печалба от 5 % изглежда подходяща за определяне на нивото на отстраняване на вредата.
(155)
На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Непричиняващата вреда цена беше определена като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(156)
В резултат бяха временно установени следните нива на отстраняване на вредата:
Дружество
Ниво на отстраняване на вредата
New Changhai Group
61,4 %
Други съдействащи дружества
104,2 %
Други дружества
104,2 %
2. Временни мерки
(157)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(158)
Предвид много високото равнище на съдействие на китайските производители износители ставката на временното мито за съдействащите производители износители, на които не е предоставено индивидуално третиране или проучване, и за всички несъдействащи производители износители е едно и също. Въз основа на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Временно мито
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Всички други дружества
43,6 %
(159)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(160)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(161)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(162)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили себе си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (кодове по TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 и 7019310099) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Всички други дружества
43,6
A999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 812/2010
af 15. september 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varer af endeløse glasfiberfilamenter med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 17. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. november 2009 af European Glass Fiber Producers Association (APFE) (i det følgende benævnt »klageren«), på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EU's samlede produktion af visse varer af endeløse glasfiberfilamenter. Klagen indeholdt beviser for, at der blev foretaget dumping af den pågældende vare, og at der som følge heraf blev forvoldt væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter og Kinas repræsentanter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, såvel som deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter, importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen overvejet at anvende stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at give Kommissionen mulighed for at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. oktober 2008 til 30. september 2009).
(6)
Otte kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter og syv EU-producenter eller grupper af producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger og i betragtning af det store antal eksporterende producenter og EU-producenter, der gav udtryk for at ville samarbejde, blev det besluttet, at det var nødvendigt at anvende stikprøver af disse producenter (jf. betragtning (12) og (13)).
(7)
Hvad angår de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører havde kun tre importører på stikprøvetidspunktet indgivet de nødvendige oplysninger inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet ikke at anvende stikprøver og at sende spørgeskemaer til alle importører, som havde givet sig til kende.
(8)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle stikprøveudvalgte virksomheder (virksomhedsgrupper) anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det som følge af undersøgelsen blev konstateret, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(9)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende kinesiske eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik desuden mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(10)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter, de stikprøveudvalgte EU-producenter, importørerne og alle kendte brugere og brugersammenslutninger. Der blev modtaget fuldstændige spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to importører og 13 brugere.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade eller trussel om skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående virksomheder.
a)
Kinesiske eksporterende producenter
-
Chongqing Polycomp International Corporation (»CPIC«)
-
Jushi Group (Jushi Group Co. Ltd., Jushi Group Chengdu Co. Ltd., Jushi Group Jiujiang Co. Ltd., Jushi P-D Interglas Co. Ltd., China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation, CNBM International Corporation, Tongxiang Leishi Mineral Powder Co. Ltd., Tongxiang Juzhen Mining Co. Ltd., Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co. Ltd., Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co. Ltd. og Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), og
-
New Changhai Group (Changzhou Composite Materials Holding Co. Ltd. og Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd).
b)
EU-producenter
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakiet
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Belgien
-
Owens Corning France, Chambéry, Frankrig
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nederlandene.
c)
Brugere i EU
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nederlandene, og Genk, Belgien
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nederlandene.
d)
Producent i referencelandet
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Tyrkiet.
3. Stikprøveudtagning
(12)
Ud af de otte kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der gav sig til kende, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksporterede mængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre (grupper af forretningsmæssigt forbundne) virksomheder, der tegner sig for over 70 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til EU. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt, og de gjorde ikke indsigelse.
(13)
Med hensyn til EU-producenterne fremlagde syv producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve af de med hensyn til salg og produktion tre største (grupper af) EU-producenter, der tegner sig for 64 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg.
4. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder; glasfiberrovings; fiberbånd og garn af glasfiberfilamenter samt måtter af glasfiberfilamenter, ekskl. måtter af glasuld, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (i det følgende benævnt »den pågældende vare«).
(16)
Den pågældende vare er den råvare, der oftest anvendes til at forstærke termoplastisk og termohærdet harpiks i kompositindustrien. De resulterende kompositmaterialer (glasfiberforstærket plastic) anvendes inden for en lang række områder: automobilindustrien, den elektriske og elektroniske sektor, vindmøllevinger, byggeri, beholdere og rørledninger, forbrugsvarer, luftfart og militær osv.
(17)
Proceduren omfatter fire grundlæggende varetyper af endeløse glasfiberfilamenter, nemlig afhuggede tråde, rovings, måtter (undtagen af glasuld) og garn. Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare - trods forskelle i form og mulige forskelle i endelig anvendelse - næsten alle har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og grundlæggende anvendes til samme formål. Det blev imidlertid konstateret, at fiberbånd ikke har samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber, eftersom de ikke er endeløse glasfiberfilamenter, men afkortede tråde af forskellig længde. Det fremgik også af undersøgelsen, at visse meget specifikke typer af rovings og visse meget specifikke typer af garn, der i øjeblikket tariferes under henholdsvis KN-kode 7019 12 00 og 7019 19 10 bør udelukkes, da disse typer er specialbehandlet ved belægning og impregnering og har et glødetab på over 3 %, således at de har andre fysiske og kemiske egenskaber.
(18)
Adskillige brugere i de efterfølgende produktionsled har gjort gældende, at sidstnævnte burde udelades fuldstændigt fra procedurens varedækning, fordi der næsten ikke er nogen produktion af denne vare i EU, og fordi garn og de andre varetyper ikke er substituerbare.
(19)
Undersøgelsen har imidlertid vist, at der er substitution på efterspørgselssiden (idet garn kan anvendes i en række tilfælde i stedet for andre typer, selv om det - på grund af den forholdsvis højere pris på garn - ikke altid er den økonomisk mest gunstige løsning), og det begrænsede produktionsgrundlag for en bestemt varetype kan ikke som sådan betragtes som en grund til at udelukke en sådan type fra varedefinitionen, så længe den har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelser som de andre typer. I betragtning af at garn af endeløse glasfiberfilamenter har samme grundlæggende egenskaber som andre varer af endeløse glasfiberfilamenter, og at det i en vis udstrækning kan erstattes, var den foreløbige konklusion, at der ikke var nogen grund til at udelukke garn fra varedefinitionen. Der vil imidlertid være særlig fokus på den videre behandling af dette krav.
2. Den samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og varer af endeløse glasfiberfilamenter, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der midlertidigt blev valgt som referenceland, samt varer af endeløse glasfiberfilamenter, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(22)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
virksomhedens beslutninger træffes og omkostninger bestemmes som en reaktion på markedsforholdene og uden væsentlig statslig indgriben
2.
virksomhederne skal benytte regnskabsforskrifter, som kontrolleres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
3.
der ikke er overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
4.
retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold
5.
valutaomregninger foretages til markedskurs.
(23)
I denne undersøgelse anmodede alle tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter eller grupper om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (»CPIC«)
-
Jushi Group og
-
New Changhai Group.
(24)
For alle ovennævnte stikprøveudvalgte eksporterende producenter eller grupper indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, og alle andre oplysninger, den fandt nødvendige.
(25)
Det blev ved undersøgelsen fastslået, at to stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter/grupper ikke opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at opnå markedsøkonomisk behandling.
(26)
Der var især én eksporterende producent/gruppe, der ikke kunne påvise, at de erhvervsmæssige beslutninger var tilstrækkelig fri for statslig indgriben. Flertallet af de administrerende direktører blev udpeget af en hovedsagelig statsejet virksomhed. Staten kunne således forhindre, at en bestemt beslutning blev truffet. Det er således tydeligt, at staten spiller en væsentlig rolle i virksomhedens beslutningsprocedurer. Hertil kommer, at virksomheden ikke kunne dokumentere, at den havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, idet virksomhedens skattepligtige indkomst ikke på korrekt vis fremgik af årsregnskaberne.
(27)
Den anden stikprøveudvalgte eksporterende producent/gruppe kunne heller ikke påvise, at de erhvervsmæssige beslutninger var tilstrækkelig fri for statslig indgriben. To forhandlere i gruppen er statsejede virksomheder. Staten har ligeledes en betydelig indflydelse på beslutningsproceduren hos én eksporterende producent i gruppen som følge af den implicitte vetoret gennem det bestyrelsesmedlem, der repræsenterer det statsejede moderselskab. Denne producent er til gengæld moderselskab for og hovedaktionær i to andre eksporterende producenter i gruppen, og staten har således også en betydelig indflydelse på deres beslutningsprocedure. Hertil kommer, at tre eksporterende producenter i gruppen ikke kunne påvise, at de opfylder kriterium 2, idet den skattemæssige særbehandling for to af disse producenters vedkommende ikke var oplyst i årsregnskabet, og idet revisionen for den tredje producents vedkommende ikke forekom at være uafhængig. Desuden kunne fem virksomheder i gruppen ikke opfylde kriterium 3 (hovedsagelig på grund af ikke-markedsorienterede priser for brugsret til jord).
(28)
En stikprøveudvalgt eksporterende producent, der består af en gruppe af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, godtgjorde, at disse virksomheder opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(29)
Efter offentliggørelsen af resultaterne i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling blev der modtaget bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og to stikprøveudvalgte eksporterende producenter/grupper, som det blev foreslået ikke at give markedsøkonomisk behandling. Der var dog ingen af de bemærkninger, der blev modtaget, som kunne foranledige en ændring i resultaterne på dette område.
2. Individuel behandling
(30)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste
-
eksportpriser og -mængder samt salgsbetingelser fastsættes frit
-
størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben
-
valutaomregninger foretages til markedskursen, og
-
statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(31)
De to ovennævnte stikprøveudvalgte virksomheder/virksomhedsgrupper, der fik afslag på markedsøkonomisk behandling, ansøgte også om individuel behandling, i det tilfælde at de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(32)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at begge de berørte virksomheder/virksomhedsgrupper ikke kunne påvise, at de kumulativt opfyldte alle kravene for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det blev nemlig fastslået, at virksomhederne ikke opfyldte det i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra c), fastsatte krav om, at størstedelen af aktierne skal tilhøre privatpersoner eller være tilstrækkeligt uafhængige af staten, eftersom, således som der redegøres for i betragtning (25) og (26), samtlige virksomheder kunne konstateres at være statsejede eller -kontrollerede. Som anført ovenfor blev det ligeledes konstateret, at begge disse (grupper af) virksomheder ikke kunne påvise at opfylde kravet i artikel 9, stk. 5, litra e), nemlig at deres beslutningsprocedurer er uden for væsentlig statslig indflydelse, hvilket kunne give mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for virksomhederne. Deres anmodninger om individuel behandling måtte derfor afvises.
(33)
Det blev derfor konkluderet, at der ikke skulle indrømmes individuel behandling til nogen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter/grupper, der fik afslag på markedsøkonomisk behandling.
3. Normal værdi
3.1. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der er indrømmet markedsøkonomisk behandling
(34)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for den pågældende eksporterende producent, om det samlede hjemmemarkedssalg af varer af endeløse glasfiberfilamenter var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til EU. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt.
(35)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU.
(36)
For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med den type vare af endeløse glasfiberfilamenter, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i forhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde omkring 5 % af det samlede salg ved eksport til EU af en sammenlignelig varetype. Det fremgik af undersøgelsen, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt, undtagen for fire varetypers vedkommende.
(37)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for hver varetype at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(38)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris for denne varetype svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende varetype.
(39)
Når mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller derunder af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som den vejede gennemsnitspris af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(40)
Når alle varetyper blev solgt med tab, blev salget anset for ikke havde fundet sted i normal handel.
(41)
Det fremgik af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af alle på nær én sammenlignelig varetype var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget blev således anvendt til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi. For én bestemt varetype blev kun det fortjenstgivende salg anvendt. For salget af de fire varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, fastsatte Kommissionen den normale værdi på grundlag af repræsentative hjemmemarkedspriser for næsten identiske typer, efter passende justering.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
a) Referenceland
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for virksomheder, der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastlagt ud fra priserne eller den beregnede værdi i et referenceland.
(43)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Tyrkiet som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(44)
To interesserede parter gav sig til kende og gjorde gældende, at Tyrkiet ikke ville egne sig som referenceland, uden at dette dog blev uddybet nærmere. En anden interesseret part fremsatte bemærkninger til valget af referenceland og foreslog, at Indien burde anvendes i stedet, idet Indien ville være på nogenlunde samme udviklingstrin som Kina, markederne ville være sammenlignelige, eftersom der på begge markeder er en betydelig vindmøllesektor, og sammenlignelige varetyper fremstilles på tilsvarende vis. Desuden blev det indiske marked beskrevet som et åbent marked med en betydelig import. Endelig blev det fremhævet, at adgangen til råvarer ville være sammenlignelig mellem de to lande.
(45)
Kommissionen forsøgte at indgå et samarbejde med producenter af den samme vare i Tyrkiet, Canada, USA, Republikken Korea og Indien. Det var imidlertid kun den eneste tyrkiske producent, der var villig til at samarbejde, og som besvarede spørgeskemaet.
(46)
Det anerkendes, at Tyrkiet er et repræsentativt referenceland med hensyn til hjemmemarkedssalg. Det bliver imidlertid nødvendigt at regne sig frem til den normale værdi for den ene type af den samme vare, der ikke fremstilles i Tyrkiet. Det skal ligeledes bemærkes, at den igangværende tyrkiske antidumpingundersøgelse vedrørende importen af varer af endeløse glasfibre peger i retning af et muligt prisdyk på det tyrkiske hjemmemarked. Da Tyrkiet var det eneste land, der indvilligede i at samarbejde i denne undersøgelse, konkluderes det dog midlertidigt, at Tyrkiet bør anvendes som referenceland.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(47)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra producenten i referencelandet i overensstemmelse med den generelle metode som fastsat ovenfor for den gruppe virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Når alle varetyper på referencelandets hjemmemarked blev solgt med tab, eller hvor der ikke blev solgt nogen lignende typer, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
4. Eksportpris
(48)
I de fleste tilfælde blev den pågældende vare eksporteret til uafhængige kunder i EU, og eksportprisen blev derfor fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(49)
I et tilfælde, hvor en af de eksporterende producenter foretog en begrænset mængde eksportsalg til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, blev det fastslået, at det var til en bunden anvendelse, hvorfor de ikke indgik i den midlertidige dumpingberegning.
5. Sammenligning
(50)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev foretaget en justering for indirekte skatter, søtransport og forsikring, fragt i eksportlandet, forskelle i handelsled, omkostninger til garantier, kreditomkostninger og bankgebyrer.
6. Dumpingmargener
(51)
De foreløbige dumpingmargener blev udtrykt i procent af prisen, cif EU's grænse, ufortoldet.
(52)
For den samarbejdsvillige gruppe af eksporterende producenter, der fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der fastlagt en individuel dumpingmargen ud fra en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(53)
Dumpingmargenen for de stikprøveudvalgte virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, og for de ikke-stikprøveudvalgte samarbejdsvillige virksomheder blev beregnet som et gennemsnit af værdien for de tre stikprøveudvalgte virksomheder.
(54)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen, idet de samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for ca. 100 % af al import fra Kina i undersøgelsesperioden, blev den landsdækkende margen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at anvende den højeste margen, der blev konstateret for de stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder.
(55)
På det grundlag er de foreløbige dumpingniveauer som følger:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
New Changhai Group
8,5 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
43,6 %
De resterende virksomheder
43,6 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(56)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 11 producenter i EU. Syv af disse 11 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Disse syv producenter deltog alle i klagen, og det konstateredes, at de tegnede sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion af samme vare, i dette tilfælde mere end 90 %. En af de fire resterende EU-producenter deltog også i klagen, to støttede aktivt klagen, mens den fjerde hverken var for eller imod klagen. De 11 producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
Som nævnt i betragtning (12) ovenfor blev der udtaget en stikprøve på tre producenter, der repræsenterer ca. 64 % af den samlede EU-produktion. Da to af disse producenter var grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder med adskillige produktionsanlæg i EU, bestod stikprøven af i alt ni individuelle virksomheder.
(58)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at de stikprøveudvalgte EU-producenter ikke skulle betragtes som EU-erhvervsgrenen, da de alle tre var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter, der fremstiller den pågældende vare. Undersøgelsen bekræftede, at to af de tre stikprøveudvalgte EU-producenter var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter. Det blev imidlertid fastslået, at disse to stikprøveudvalgte EU-producenter til trods for denne forretningsmæssige forbindelse ikke havde en adfærd, der kunne gøre resultaterne af undersøgelsen upålidelige. De mængder, som disse EU-producenter importerede fra deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, er begrænsede (under 4 % af importen fra Kina). Denne import kan desuden betragtes som ubetydelig sammenlignet med de berørte EU-producenters samlede produktion, idet disse producenter på ingen måde skal betragtes som importører, da de tydeligvis er egentlige glasfiberproducenter. Endelig blev det konstateret, at skadesindikatorerne for de berørte EU-producenter ikke blev påvirket af denne begrænsede import. Kommissionen var på grundlag af ovenstående af den opfattelse, at der ikke var nogen grund til at udelukke nogen af de stikprøveudvalgte EU-producenter fra definitionen af EU-erhvervsgren, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-forbruget
(59)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importtal for EU-markedet fra Eurostat.
(60)
EU-forbruget faldt kraftigt med 24 % i perioden mellem 2006 og undersøgelsesperioden. Forbruget steg dog en smule i 2007 og i første halvdel af 2008.
Tabel 1
EU-forbrug
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indekseret
100
106
105
76
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde af dumpingimport
(61)
Importmængden af den pågældende vare fra Kina til EU-markedet steg betydeligt i den betragtede periode. Importen fra Kina steg samlet set med over 50 % i den betragtede periode. Især mellem 2006 og 2008 blev importen fra Kina mere end fordoblet. Importen faldt i undersøgelsesperioden i forhold til 2008, men i procent var dette fald lavere (25 %) end faldet i forbruget (28 %).
Tabel 2
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indekseret
100
158
202
151
3.2. Dumpingimportens markedsandel
(62)
Markedsandelen for dumpingimporten fra Kina har været fortsat stigende i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden havde den kinesiske import en markedsandel på 15,6 %, hvilket er næsten det dobbelte af markedsandelen i 2006.
Tabel 3
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
UP
Markedsandel (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indekseret
100
149
191
198
3.3. Priser
a) Prisudvikling
(63)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Kina ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. Gennemsnitprisen på importen fra Kina forblev stort set stabil i den betragtede periode, og dette til trods for en betydelig stigning på verdensplan i priserne på de råvarer, der anvendes til fremstilling af endeløse glasfiberfilamenter, i den betragtede periode (jf. ligeledes tabel 18).
Tabel 4
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
930
936
970
943
Indekseret
100
101
104
101
b) Prisunderbud
(64)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, mellem de kinesiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i EU. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i det pågældende land. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled og omkostninger efter import.
(65)
Sammenligningen viste, at de importerede pågældende varer fra Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 23-39 %, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(66)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Nedennævnte data vedrører hele EU-erhvervsgrenen med hensyn til salg og markedsandele samt de stikprøveudvalgte producenter, for så vidt angår alle resterende indikatorer.
4.2. Produktion
(67)
EU's produktionsmængde forblev forholdsvis stabil i perioden 2006-2008, men den faldt kraftigt i undersøgelsesperioden:
Tabel 5
EU-erhvervsgrenen - produktion
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indekseret
100
103
101
63
4.3. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(68)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviklede sig som følger:
Tabel 6
EU-erhvervsgrenen - produktionskapacitet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (tons)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indekseret
100
100
102
89
Kapacitetsudnyttelse ( %)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekseret
100
103
100
71
(69)
Produktionskapaciteten var reduceret i undersøgelsesperioden. Som følge af de faldende priser og tabet af markedsandele på grund af dumpingimporten fra Kina blev adskillige produktionsanlæg således afviklet, midlertidigt lukket eller neddroslet. Til trods for dette fald i produktionskapaciteten faldt kapacitetsudnyttelsesgraden fra 86 % til 61 %, dvs. med 29 %.
4.4. Lagerbeholdning
(70)
Det fremgår af nedenstående tabel, at lagerbeholdningen først i faldt i 2007, da forbruget var på sit højeste, men at den steg kraftigt i 2008 som følge af det pludselige fald i efterspørgslen i det fjerde kvartal 2008. I undersøgelsesperioden vendte lagerbeholdningen tilbage til et mere normalt niveau.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenen - lagerbeholdning
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indekseret
100
82
139
92
4.5. Salgsmængde (hele EU-erhvervsgrenen)
(71)
Salgsmængden for alle EU-producenter på EU-markedet, inklusive salg til bunden anvendelse, udviklede sig som følger:
Tabel 8
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (mængde)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indekseret
100
101
96
70
(72)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt samlet set med 30 %. Mens EU-forbruget steg med 6 % i 2007 (jf. tabel 1 ovenfor), steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde af den pågældende vare på EU-markedet med kun 1 %. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i denne periode. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt således kraftigt i 2008 og undersøgelsesperioden.
4.6. Markedsandel (hele EU-erhvervsgrenen)
(73)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt kraftigt i 2007 og 2008, hvorefter den blev en smule forbedret i undersøgelsesperioden. Samlet set tabte EU-erhvervsgrenen imidlertid en markedsandel på 5,6 procentpoint i den betragtede periode, hvorefter markedsandelen for dumpingimporten fra Kina som det fremgår af tabel 3 ovenfor nærmest blev fordoblet i den betragtede periode.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenen - EU-markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
EU-markedsandel (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indekseret
100
95
91
93
4.7. Salgspriser
(74)
Hvad angår de gennemsnitlige salgspriser fremgår det af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen ikke har været i stand til at øge salgspriserne til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i den betragtede periode. Tværtimod faldt de gennemsnitlige salgspriser med 2 %, hvilket er mere bemærkelsesværdigt set i lyset af de stigende priser på råvarer. EU-erhvervsgrenen havde i realiteten ikke mulighed for at vælte de stigende omkostninger til råvarer over på salgspriserne, fordi dumpingimporten fra Kina pressede prisniveauet på EU-markedet nedad.
Tabel 10
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (gennemsnitpriser)
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
EUR/ton
1 179
1 166
1 192
1 159
Indekseret
100
99
101
98
4.8. Beskæftigelse
(75)
Det fremgår af EU-producenternes beskæftigelsesniveau, at EU-erhvervsgrenen rationaliserede produktionen i den betragtede periode med henblik på at reducere produktionsomkostningerne og kompensere for stigningen i priserne på råvarer. Antallet af beskæftigede faldt således med 20 procentpoint i hele perioden, idet der var et fald på 15 procentpoint alene i perioden mellem 2007 og undersøgelsesperioden.
Tabel 11
EU-erhvervsgrenen - beskæftigelse
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
4 114
3 890
3 705
3 302
Indekseret
100
95
90
80
4.9. Produktivitet
(76)
Som et resultat af EU-erhvervsgrenens bestræbelser som beskrevet i forudgående betragtning steg produktiviteten hos EU-producenternes arbejdsstyrke betydeligt i 2007 og 2008. Denne positive udvikling ændrede sig i undersøgelsesperioden, hvilket medførte et samlet fald i produktiviteten på 21 % i den betragtede periode. Denne ændring i produktiviteten var delvis en konsekvens af den faldende efterspørgsel og delvis en konsekvens af dumpingimporten fra Kina, der medførte et kraftigt prisunderbud af EU-erhvervsgrenens priser, hvilket igen medførte et betydeligt fald i produktionen og dermed en stigning i beskæftigelsesgraden pr. fremstillet glasfiberenhed.
Tabel 12
EU-erhvervsgrenen - produktivitet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Tons pr. ansat
121
131
136
95
Indekseret
100
108
113
79
4.10. Lønninger
(77)
EU-erhvervsgrenen har i den betragtede periode været i stand til at kontrollere udviklingen af lønomkostninger. Det fremgår således af nedenstående tabel, at de gennemsnitlige årlige lønninger steg en smule i 2007 og 2008, men at de faldt i undersøgelsesperioden. I den samlede periode faldt enhedslønomkostningerne med 3 %. Dette fald ville imidlertid havde været mere udtalt, hvis omkostningerne til fratrædelsesgodtgørelser ikke var blevet medregnet i ovenstående tendens.
Tabel 13
EU-erhvervsgrenen - lønomkostninger
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Årslønninger (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseret
100
101
103
97
4.11. Rentabilitet og investeringsafkast
(78)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Ved fastsættelsen af EU-producenternes rentabilitet er de kontrollerede tal blevet justeret for at undgå, at denne analyse påvirkes af ekstraordinære virksomhedsspecifikke forhold, der har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på disse virksomheders fortjeneste i en bestemt periode. Efter disse justeringer, har de stikprøveudvalgte producenters rentabilitet og investeringsafkast i forbindelse med salget af den samme vare i EU udviklet sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 14
EU-erhvervsgrenen - rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Nettofortjeneste (i % af omsætning)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeringsafkast
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Som det fremgår af ovenstående tabel var EU-erhvervsgrenen i stand til at opnå en begrænset fortjeneste i størstedelen af den betragtede periode, dog med visse undtagelser i 2007, hvor den gennemsnitlige rentabilitet nåede op på 4,7 %. Rentabiliteten ændrede sig til et betydeligt tab i undersøgelsesperioden, hvor EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige tab faldt med hele 15 %.
(80)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Investeringsafkastet forblev generelt nogenlunde begrænset i hele den betragtede periode, dog med undtagelse af 2007. Endelig faldt EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige investeringsafkast i undersøgelsesperioden til - 16,8 %.
(81)
Ovennævnte sårbare finansielle situation opstod til trods for det stigende forbrug i perioden 2006-2008 som beskrevet i betragtning (60) ovenfor og EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at rationalisere produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning (75) og (76) ovenfor. I den betragtede periode har den stærkt stigende mængde af dumpingimport til lave priser fra Kina påvirket EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og medført et betydeligt prisfald. Disse faktorer har påvirket EU-erhvervsgrenens finansielle situation. Dette afspejles tydeligt i det kraftige fald på 15 % i undersøgelsesperioden.
4.12. Likviditet og evne til at rejse kapital
(82)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne udviklede sig som følger:
Tabel 15
EU-erhvervsgrenen - likviditet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Likviditet (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseret
100
50
22
-64
(83)
Ovenstående tabel bekræfter EU-erhvervsgrenens sårbare finansielle situation i perioden 2006-2008 og den heraf følgende kraftige forværring i undersøgelsesperioden.
4.13. Investeringer
(84)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte producenters investeringer sig som følger:
Tabel 16
EU-erhvervsgrenen - investeringer
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringer (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseret
100
52
109
71
(85)
I højdepunktsårene 2006 og 2008 var investeringsgraden forholdsvis høj som følge af genetableringen af ovne. I denne kapitalintensive industri er det nødvendigt at genopbygge ovnene hvert 7. til 10. år, og omkostningerne hertil kan beløbe sig til 8-13 mio. EUR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). En stor del af de øvrige mere strukturelle høje investeringsomkostninger er forbundet med stålforbruget i ovnene og genetableringen af ovne.
4.14. Dumpingmargenens størrelse
(86)
Dumpingmargenerne for importen fra Kina, som specificeret i betragtning (55), er meget høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandele og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne ikke betragtes som ubetydelige.
5. Konklusion om skade
(87)
Til trods for EU-erhvervsgrenens betydelige bestræbelser på at øge sin konkurrenceevne udviklede de fleste af dens skadesindikatorer sig negativt i den betragtede periode. Dette er særligt tydeligt, hvis man analyserer indikatorerne for EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, herunder investeringsafkastet, likviditeten og rentabiliteten, der alle udviklede sig dramatisk. Indikatorerne vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsvolumen og markedsandel har også bekræftet en tydelig negativ tendens.
(88)
Samtidig medførte glasfiberimporten fra Kina et prisunderbud af EU-erhvervsgrenens priser på op til 39 % i undersøgelsesperioden, og EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 5 procentpoint på mindre end fire år.
(89)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkninger af dumpingimporten
(91)
I perioden fra 2006 til undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 51 %, hvilket medførte en stigning i markedsandele på EU-markedet på 98 %, fra 7,9 % til 15,6 %.
(92)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 5,6 procentpoint, og dens salgspriser faldt med 2 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte lave rentabilitetsniveauer og i undersøgelsesperioden endog negative rentabilitetsniveauer.
(93)
Det skal ligeledes bemærkes, at markedsandelen for dumpingimporten fra Kina fortsat var stigende, selv i undersøgelsesperioden. Med andre ord faldt mængden af dumpingimport fra Kina i et langsommere tempo end EU-forbruget, jf. betragtning (62) ovenfor.
(94)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Et af argumenterne, der blev anvendt i denne henseende, var, at prisforskellen mellem de kinesiske salgspriser og EU-salgspriserne har været forholdsvis konstant i hele den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens rentabilitet varierede i samme periode. Det skal i denne henseende tages i betragtning, at det ikke alene er prisniveauet, men også mængden af dumpingimport til allerede lave priser, der har lagt pres på EU-erhvervsgrenens salg. Selv om andre faktorer også kan have spillet en rolle i EU-erhvervsgrenens forværrede situation, der således også i et vist omfang påvirker udviklingen af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, kan dette desuden på ingen måde afbøde virkningen af dumpingimporten fra Kina, der konstant underbød EU's priser, særlig fordi dette blev holdt på et forholdsvis stabilt niveau til trods for en række ændringer i markedet, herunder øget og faldende forbrug eller skiftende priser på råvarer.
(95)
Der er blevet anvendt et lignende argument vedrørende den påståede manglende årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal og udviklingen af dens markedsandel. F.eks. steg EU-erhvervsgrenens rentabilitetsniveau således midlertidigt fra 2006 til 2007 til trods for et fald i dens markedsandel. Dette skyldtes delvis de forbedrede forhold på EU-markedet i 2007 (jf. stigningen på 6 % i EU-forbruget i betragtning (59)). Hvad der dog er endnu vigtigere, er, at EU-erhvervsgrenen i 2006 og 2007 fokuserede på en rationalisering af sin produktion ved at reducere produktionsomkostningerne, hvilket også havde en indvirkning på dens rentabilitetsniveau. Det kan også nævnes, at EU-erhvervsgrenens markedsandel steg en smule fra 2008 til undersøgelsesperioden, mens dens fortjeneste faldt med hele 15 %. I den samme periode kunne den kinesiske dumpingimport imidlertid også øge sin markedsandel, idet salgspriserne i EU fortsat blev underbudt. Dette medførte store tab for EU-erhvervsgrenen. Begge ovenstående tilfælde viser således, at en eller to separate indikatorer ikke i selv er nok til at måle dumpingimportens indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(96)
På grundlag af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at den kinesiske dumpingimport til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(97)
Importen fra tredjelande var begrænset i den betragtede periode. Den samlede markedsandel for andre lande end Kina faldt med 2 procentpoint, fra 17 til 15 %. Den næststørste kilde til import, Norge, havde en markedsandel på 3,3 % i undersøgelsesperioden. Tyrkiet havde en markedsandel på 2,5 % i undersøgelsesperioden, og den fjerdestørste kilde til import, USA, havde en markedsandel på under 2 % i undersøgelsesperioden.
Tabel 17
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Mængde (ton)
34 990
28 834
35 410
24 993
Markedsandel (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Tyrkiet
Mængde (ton)
28 981
25 035
20 658
18 874
Markedsandel (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Mængde (ton)
22 921
24 246
20 447
13 569
Markedsandel (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Gennemsnitspris (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaysia
Mængde (ton)
9 541
25 569
35 200
12 601
Markedsandel (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Mængde (ton)
19 318
18 150
14 655
11 285
Markedsandel (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indien
Mængde (ton)
4 365
11 231
3 757
5 361
Markedsandel (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republikken Korea
Mængde (ton)
7 959
5 974
13 934
5 116
Markedsandel (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japan
Mængde (ton)
21 671
10 727
11 174
4 609
Markedsandel (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexico
Mængde (ton)
4 894
9 713
7 226
3 689
Markedsandel (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Canada
Mængde (ton)
4 136
3 309
2 196
2 244
Markedsandel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Andre lande
Mængde (ton)
8 954
14 848
8 519
9 227
Markedsandel (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Det fremgår ligeledes af ovenstående tabel, der er baseret på tal fra Eurostat, at det gennemsnitlige prisniveau for al anden import ved EU's grænse, som beskrevet i betragtning (63) ovenfor, er generelt langt højere end priserne for import fra Kina. Hvis man sammenligner disse Eurostat-priser med EU-erhvervsgrenens salgspriser som anført i betragtning (74) ovenfor, forekommer importen fra Tyrkiet at være foregået til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Importen fra Tyrkiet repræsenterede imidlertid i undersøgelsesperioden en markedsandel på kun 2,5 %, hvilket er under deres markedsandel i 2006. Priserne i forbindelse med denne import var desuden konstant et godt stykke over priserne i forbindelse med importen fra Kina, idet førstnævnte var 14 % til 23 % højere end sidstnævnte. Importen fra Malaysia, Taiwan og Republikken Korea foregik også til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser, men deres markedsandele er begrænsede og ligeledes faldende. Importen fra Tyrkiet, Malaysia, Taiwan og Republikken Korea eller fra et hvilket som helst andet tredjeland blev således ikke anset for at have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Det må på grundlag af ovenstående anses for rimeligt midlertidigt at konkludere, at importen fra andre lande ikke er tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumping og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(99)
Adskillige parter har gjort gældende, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldes den økonomiske krise, der medførte et voldsomt fald i efterspørgslen.
(100)
Som anført i betragtning (60) ovenfor kunne der således observeres et kraftigt fald i EU-forbruget i perioden mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Dette fald var på 28 %, og det anerkendes, at det skyldes den økonomiske krise, der ramte EU i den periode. De fleste sektorer, der anvender produkter, som indeholder det af undersøgelsen omfattede produkt (bilindustrien, vindmølleindustrien, bygningssektoren osv.), var hårdt ramt af krisen, og det medførte ved kædens begyndelse et fald i efterspørgslen efter glasfibre.
(101)
De negative virkninger af den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen blev dog forværret af den øgede mængde dumpingimport fra Kina, som i betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om den økonomiske afmatning kan anses for at have bidraget til den skade, som blev forvoldt i undersøgelsesperioden, kan dette dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Selv i en situation med faldende salgstal havde EU-erhvervsgrenen været i stand til at fastholde en acceptabel volumen og acceptable priser og dermed begrænse den negative virkning af et faldende forbrug. Dette var imidlertid kun muligt, hvis markedet ikke samtidig havde været genstand for en illoyal konkurrence i form af dumpingimport til lave priser. Virkningen af den kinesiske dumpingimport, der foregik til priser, som på betydelig vis underbød salgspriserne på EU-markedet i undersøgelsesperioden, kan desuden anses for endnu mere skadelig i en periode med økonomisk krise.
(102)
Den økonomiske afmatning kan på grundlag af ovenstående forhold ikke anses for at kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina.
3.3. Udviklingen i den kinesiske importmængde og EU-erhvervsgrenens finansielle situation
(103)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at der ikke findes nogen årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens finansielle situation, idet sidstnævnte opnåede de bedste rentabilitetstal i de år, hvor importen fra Kina af den pågældende vare var på sit højeste, og idet dens rentabilitet var allerværst, da importen fra Kina faldt til det laveste i den betragtede periode.
(104)
Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at udviklingen i forbruget, særlig den økonomiske afmatning i undersøgelsesperioden, krisens globale karakter taget i betragtning, uden tvivl har haft en indvirkning på både importmængderne fra Kina og EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(105)
Som anført ovenfor foregik dumpingimporten fra Kina imidlertid til priser, der i omfattende grad underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden, dvs. under den økonomiske afmatning. Dette blev forstærket af det forhold, at de eksporterende producenter fra Kina - selv i perioden med økonomisk afmatning - var i stand til yderligere at øge deres markedsandele en smule, mens EU-erhvervsgrenen havde betydelige tab, fordi den ikke var i stand til at sælge til mere rentable priser.
(106)
Kombinationen af ovennævnte prisunderbud og de øgede markedsandele for dumpingimporten fra Kina kan således anses for at have forårsaget en endnu større skade for EU-erhvervsgrenen end det ville have været tilfældet i en periode uden en flygtig efterspørgsel som følge af en økonomisk afmatning.
(107)
Det kan i lyset af ovenstående på ingen måde konkluderes, at en sammenligning mellem de blotte tendenser i mængden af dumpingimport fra Kina og EU-erhvervsgrenens finansielle resultater kan fortolkes som en faktor, der bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.4. Fald i EU-erhvervsgrenens eksportsalg og/eller salg til bunden anvendelse
(108)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenens faldende rentabilitet skyldtes et fald i eksportsalget eller et fald i produktionen med henblik på bunden anvendelse og ikke et fald i dens salg på EU-markedet. Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at alle skadesindikatorer, herunder rentabilitet, er blevet vurderet på grundlag af salget på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter, dog med undtagelse af salgsmængder. Hverken eksportsalget eller salget til bunden anvendelse er med andre ord omfattet af denne beregning. For det andet er det korrekt, at faldet i eksportsalget har været en smule større end faldet i salget på EU-markedet, men dette er ikke tilfældet for produktionen til bunden anvendelse, der i den betragtede periode repræsenterede mellem 22,4 % og 24,4 % af det samlede salg på EU-markedet. Set i lyset af eksportsalgets omfang i forhold til EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet (der svingede mellem 10 % og 14 % i den betragtede periode), kan dette salg desuden ikke anses for at have så meget betydning, at det kan drage tvivl om årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og indvirkningen på EU-erhvervsgrenen. Dette argument blev derfor afvist.
3.5. EU-erhvervsgrenens øgede kapacitet og øgede produktionsomkostninger
(109)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation skyldtes en forkert beslutning om at øge kapaciteten. Det skal i denne henseende først og fremmest påpeges, at glasfibermarkedet i en årrække har været et marked i vækst, og beslutningen om at øge kapaciteten på visse produktionsanlæg kan derfor ikke betragtes som en forkert forretningsbeslutning i en situation med voksende forbrug. Det skal desuden bemærkes, at EU-erhvervsgrenens kapacitet samlet set faktisk var faldende i den betragtede periode (jf. betragtning (68) ovenfor).
(110)
Det skal under alle omstændigheder understreges, at EU-erhvervsgrenen har været i stand til at reducere omkostningerne pr. enhed for de vigtigste råvarer til trods for en stigning i kostpriserne for råvarer i den betragtede periode.
Tabel 18
Omkostninger til råvarer og omkostninger pr. fremstillet glasfiberenhed
2006
2007
2008
UP
Pris/ton råvare (3)
100
106
104
102
Råvareomkostninger/ton glasfiber (3)
100
99
97
94
(111)
Ovenstående udvikling i råvareomkostningerne pr. fremstillet glasfiberenhed skyldes investeringer med henblik på øget effektivitet og konkurrenceevne. EU-erhvervsgrenen har således i den betragtede periode gennemført en række foranstaltninger med henblik på at fremme og rationalisere produktionsprocesserne og råvareomkostningerne.
(112)
Hvad angår arbejdskraftomkostninger reducerede EU-industrien som allerede beskrevet i betragtning (75) til (77) ovenfor antallet af ansatte med 20 % i den betragtede periode samtidig med, at gennemsnitslønnen er blevet sat ned, og dette til trods for betalingen af betragtelige fratrædelsesgodtgørelser.
(113)
På grundlag af ovenstående afvises argumentet om, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation faktisk skyldes øgede produktionsomkostninger som følge af ineffektivitet eller høje arbejdskraftomkostninger.
3.6. Konkurrenceevne for dumpingimporten fra Kina og selvforskyldt skade forvoldt af forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter
(114)
Det er blevet gjort gældende, at det er produktionens størrelse og den moderne teknologi, som er blevet anvendt af de kinesiske eksportører, der har forvoldt skade, og ikke dumpingen af den af undersøgelsen omfattede vare. Generelt er det rent faktisk således, at EU-producenterne også har en produktion i stor målestok og moderne produktionsprocesser.
(115)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen således kunne have forvoldt skaden på sig selv ved at importere fra forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter. Det skal i denne henseende bemærkes, at mængden af denne import har været meget begrænset, jf. betragtning (57) ovenfor, både med hensyn til EU-erhvervsgrenens produktion og importen af den pågældende vare fra Kina.
(116)
Hverken den manglende konkurrenceevne eller importen fra forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter kan således betragtes som en faktor, der bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der er blevet konstateret.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(117)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at der har været en betydelig stigning i importen af glasfibre fra Kina i den betragtede periode, hvilket gradvist har forringet EU-erhvervsgrenens markedsandel. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, blev desuden solgt til priser, der i betragteligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvilket gjorde det vanskeligt for EU-erhvervsgrenen at vælte de øgede omkostninger til råvarer over på kunderne. EU-erhvervsgrenen har i en vis periode været i stand til at kompensere for de negative virkninger af dette pres ved at øge effektiviteten, men dette var ikke længere muligt, da den økonomiske krise medførte en betydelig nedgang i efterspørgslen.
(118)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i denne henseende konstateret, at importen fra tredjelande, virkningerne af den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens udvikling af andet salg og andre faktorer, herunder dem, der er nævnt i betragtning (97) til (115) ovenfor, synes ikke at være af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(119)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der på behørig vis er sondret mellem alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(120)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for de berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.
(121)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører og brugere. Der blev i alt udsendt 60 spørgeskemaer. To importører og 13 brugere indgav en besvarelse inden for tidsfristen. Desuden gav adskillige importører og brugere sig til kende senere i proceduren og fremsendte skrivelser, hvori de gav udtryk for deres modstand mod indførelsen af eventuelle foranstaltninger i dette tilfælde.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(122)
Som anført i betragtning (56) ovenfor blev den samme vare fremstillet af 11 producenter i EU. De otte klagere repræsenterede over 90 % af EU-produktionen; to andre gav deres støtte til klagen, mens den 11. virksomhed hverken var for eller imod.
(123)
De tre stikprøveudvalgte virksomheder, der stod for omkring 60 % af den samlede EU-produktion, beskæftigede 3 300 personer, der var direkte involveret i produktion, salg og administration af den samme vare. Det skal påpeges, at skadesindikatorerne generelt viste en negativ tendens og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens markedsandel og finansielle resultater, herunder rentabilitet, investeringsafkast og likviditet, blev påvirket i alvorlig grad. Navnlig EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt i den betragtede periode fra et allerede lavt niveau på 0,3 % til - 15,0 %, mens dens markedsandel faldt med 5,6 procentpoint.
(124)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at ophøre og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(125)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Det forventes med et sådant scenario, at EU-erhvervsgrenen vil tabe yderligere markedsandele, og at den ikke længere vil være i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af importen fra Kina. Det vil sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og investeringerne samt lukningen af flere produktionsanlæg i EU, hvilket vil medføre omfattende tab af arbejdspladser.
(126)
Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(127)
Som anført ovenfor blev der ikke foretaget stikprøvning af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører (henholdsvis 7 % og 25 %) blev genereret gennem deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare fra Kina. De var begge imod en eventuel indførelse af antidumpingforanstaltninger, da de var af den opfattelse, at det kunne føre til et ophør af importen af den pågældende vare fra Kina.
(128)
Den import, der blev oplyst af disse to importører, repræsenterede imidlertid en meget lille del af den samlede import fra Kina i undersøgelsesperioden (under 1 %). Ingen andre importører har samarbejdet ved at indgive en spørgeskemabesvarelse eller uddybende bemærkninger. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foreløbige foranstaltninger.
3. Brugernes interesser
(129)
De varer af glasfiberfilamenter, der er genstand for denne procedure, anvendes til en lang række formål. Følgende brugergrupper var samarbejdsvillige: vævere (både avancerede specialtekstiler og standardtekstiler osv. for vindmølleturbiner, søfart, transport, luftfart og infrastrukturelle anvendelser), membranproducenter, producenter af sammensatte materialer (kompounds), der bl.a. anvendes i automobilindustrien, producenter af sammensatte halvfærdige produkter eller slutprodukter.
(130)
Mængden af den pågældende vare fra Kina, der blev købt af de samarbejdsvillige brugere, repræsenterede ca. 20 % af glasfiberimporten fra Kina i undersøgelsesperioden. Det fremgår desuden af de oplysninger, der blev indgivet i spørgeskemabesvarelserne, at EU's brugerindustri beskæftiger et betydeligt antal arbejdstagere. Selv om der på nuværende tidspunkt i proceduren ikke er modtaget nogen omfattende og dokumenterede data i denne henseende, kan antallet af beskæftigede i EU's brugerindustri på basis af oplysningerne i disse spørgeskemabesvarelser foreløbigt anslås til 50 000-75 000. Antallet af arbejdspladser i de glasfiberforbrugende afdelinger i de virksomheder, der anvendte kinesiske glasfibre i undersøgelsesperioden, kan på samme grundlag anslås til ca. 27 000.
(131)
De fleste samarbejdsvillige brugere oplyste, at de købte glasfibre fra både kinesiske og andre leverandører, herunder europæiske producenter. Kun nogle enkelte købte udelukkende glasfibre fra Kina. Der er i denne sektor ikke alene en stor spredning i brugerindustriens aktiviteter, men de pågældende virksomheders størrelse kan også variere betydeligt, og visse virksomheder er en del af større og internationalt aktive grupper af virksomheder, mens andre er fuldstændigt uafhængige.
3.1. Mulige virkninger af foranstaltningerne for brugernes rentabilitet
(132)
Det kan på grundlag af spørgeskemabesvarelserne konstateres, at glasfiberbrugerindustriens situation er forholdsvis god. De fleste samarbejdsvillige brugere oplyste således, at de i den betragtede periode inklusive undersøgelsesperioden havde haft en fortjeneste på produktionen og salget af deres produkter indeholdende den af undersøgelsen omfattede vare. Nogle enkelte brugere oplyste imidlertid at have haft et tab på denne aktivitet i undersøgelsesperioden, men fortjenesten hos adskillige andre var på mellem 5 % og 10 %.
(133)
Omkostningerne til indkøb af glasfibre repræsenterer generelt en væsentlig del af brugerindustriens produktionsomkostninger. I henhold til de tal, der er blevet oplyst, kan denne andel, afhængig af det produkt, der fremstilles, variere fra 10 % til over 50 %. For visse brugere kan en stigning i omkostningerne til indkøb af kinesiske glasfibre således have en betydelig konsekvens for de samlede omkostninger.
(134)
På grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige brugere kan indvirkningerne af eventuelle antidumpingforanstaltninger på fortjenesten generelt anslås til omkring 1 % af omsætningen i de afdelinger af brugervirksomhederne, der anvender glasfibre, men under 0,5 % af omsætningen i samtlige virksomheder med afdelinger, der anvender glasfibre. Med andre ord vil fortjenesten på afdelingsniveau, hvor der anvendes glasfibre, og fortjenesten på virksomhedsniveau blive påvirket med i gennemsnit henholdsvis 1 og 0,5 procentpoint.
(135)
Det skal imidlertid bemærkes, at ovenstående indvirkning for visse brugervirksomheders vedkommende kan være højere og op til ca. 5 % af virksomhedens omsætning. Det kan i lyset af visse brugeres fortjeneste og andelen af glasfibre i deres produktionsomkostninger ikke udelukkes, at deres rentabilitet vil blive påvirket af en kraftig prisstigning på glasfibre, medmindre en sådan prisstigning fuldstændigt eller i et betydeligt omfang kan væltes over på deres kunder.
(136)
Alt i alt kan det midlertidigt konkluderes, at selv om nogle brugervirksomheder kan blive mere påvirket af konsekvenserne af eventuelle antidumpingforanstaltninger end andre, vil de øvrige brugere sandsynligvis kun blive påvirket i begrænset omfang.
3.2. Manglende udskiftelighed
(137)
En række brugere gjorde gældende, at mange af de glasfibre, som brugerindustrien havde behov for, ikke kunne købes direkte fra lager. Det var derimod nødvendigt for leverandører at gennemgå en langvarig og kompliceret kvalifikationsprocedure på mellem 6 og 12 måneder, uden nogen garanti for succes. At skifte leverandør for at undgå at betale antidumpingtold ville derfor medføre en del omkostninger, være umuligt på kort sigt og alt for risikabelt ud fra et teknologisk synspunkt.
(138)
Det anerkendes i denne henseende, at egenskaberne hos den af undersøgelsen omfattede vare med hensyn til bestemte anvendelser kan medføre en langvarig kvalifikationsprocedure, der omfatter prøvning. Det kan på grundlag af bemærkningerne fra adskillige brugere imidlertid konstateres, at der på nuværende tidspunkt og i de fleste tilfælde findes forskellige forsyningsmuligheder. Det skal ligeledes bemærkes, at hensigten med antidumpingforanstaltningerne ikke er at forhindre visse leverandører i at få adgang til EU-markedet, eftersom eventuelle foranstaltninger kun har til formål at genskabe redelige handelsvilkår og rette op på en forvredet markedssituation.
(139)
Det kan således midlertidigt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for kinesiske glasfibre højst sandsynligt ikke vil medføre en midlertidig afbrydelse i leveringen af råvarer til brugerindustrien.
3.3. Manglende mulighed for at overvælte kostprisstigninger og øget konkurrence fra ikke-EU-varer i efterfølgende produktionsled
(140)
Adskillige brugere gjorde gældende, at de ikke ville være i stand til at vælte de øgede glasfiberpriser over på deres kunder. Disse brugere anførte, at der var en meget hård konkurrence på deres produktmarkeder, og at deres kunder nemt ville skifte leverandør i tilfælde af prisstigninger.
(141)
Da der er meget stor forskel på brugervirksomhederne, er det vanskeligt at give en samlet vurdering af brugernes mulighed for at vælte eventuelle prisstigninger over på deres kunder. Det kan på grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra brugerne imidlertid antages, at selv om en bestemt bruger ikke er i stand til at overvælte størstedelen af sin prisstigning, vil denne brugers omsætning og rentabilitet i de fleste tilfælde kun blive påvirket i et begrænset omfang.
(142)
Hvad angår konkurrencen gav adskillige brugere desuden udtryk for deres bekymring med hensyn til, at indførelsen af en antidumpingtold vil medføre en øget konkurrence fra ikke-EU-leverandører på markedet i de efterfølgende omsætningsled, da produkterne i de efterfølgende omsætningsled ikke vil være omfattet af eventuelle beskyttelsesforanstaltninger, og et skift til import fra Kina, lige fra glasfibre til produkter i de efterfølgende omsætningsled som f.eks. sammensatte materialer, tekstiler og kompositvinger til vindmøller. Hvad angår Kina blev det således gjort gældende, at der allerede var konkurrence fra Kina på mange af disse markeder, og at det kun ville være logisk, at denne konkurrence ville blive skærpet ved indførelsen af foranstaltninger mod glasfibre. Det blev således gjort gældende, at brugerindustrien ikke alene vil blive nødt til at betale højere priser for glasfibre, men at den også vil stå over for en øget konkurrence. Det blev anført, at det på sådanne forretningsbetingelser ikke ville være muligt at vælte en betydelig del af en eventuel prisstigning over på kunderne.
(143)
Det skal i denne henseende bemærkes, at det forhold, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger kan udløse en skærpet konkurrence, ikke kan udgøre et argument for ikke at indføre sådanne foranstaltninger, hvis de er nødvendige. Den europæiske brugerindustri har samme rettigheder som fremstillingsindustrien, og den vil være i sin fulde ret til at påberåbe sig EUs handelslovgivning og anmode om en antidumpingundersøgelse for sine produkter, hvis der er et tilstrækkeligt grundlag og den kan fremlægge tilstrækkelige umiddelbare beviser for skadevoldende dumping.
(144)
Ovenstående argument vedrørende en eventuel skærpet konkurrence fra ikke-EU-produkter i de efterfølgende omsætningsled kan således ikke udgøre en grund til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
3.4. Forsyningsmangel
(145)
Adskillige brugere gjorde gældende, at der efter undersøgelsesperioden allerede var en forsyningsmangel på EU-markedet, og at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil forværre denne situation, da det vil medføre en reduceret import fra Kina, selv om denne import er nødvendig i betragtning af den store og voksende efterspørgsel.
(146)
Klagerne anerkendte, at der var en flaskehals i leveringen af visse varegrupper, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, men de anså den for at være midlertidig og resultatet af manglende lagerbeholdning som følge af markedets opsving efter den økonomiske krise. Det blev ligeledes anført, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at imødekomme den forventede fremtidige vækst i efterspørgslen fra EU's brugerindustri, bl.a. ved at anvende den ledige kapacitet, der nemt vil kunne aktiveres, ved at foretage yderligere teknologiske forbedringer og genetablere ovne, såfremt der igen kan opnås et sundt rentabilitetsniveau.
(147)
Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at formålet med eventuelle antidumpingforanstaltninger er at afskaffe enhver form for uredelig handelspraksis, der har en skadelig virkning på EU-erhvervsgrenen, og genetablere effektive konkurrenceforhold på EU-markedet, men ikke at forhindre importen. Selv om prisniveauet på EU-markedet for den pågældende vare med oprindelse i Kina højst sandsynligt vil stige som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger, er de foranstaltninger, der foreslås, ikke af en sådan art, at de vil lukke EU-markedet af for eksporterende producenter fra Kina, og de vil således fortsat tillade importen af den pågældende vare fra Kina til EU-markedet.
(148)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens mulighed for at kompensere for en eventuel mangel på levering af kinesiske glasfibre skal det bemærkes, at det med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens nuværende kapacitetsudnyttelse med rimelighed kan forventes, at leveringen kan matche efterspørgslen. Selv den samlede import af glasfiber fra Kina på 116 413 tons i undersøgelsesperioden kan således i teorien kompenseres af EU-erhvervsgrenens ledige kapacitet, der blev anslået til næsten 200 000 tons i undersøgelsesperioden.
(149)
Det kan på grundlag af ovenstående midlertidigt konkluderes, at problemet med en eventuel manglende levering kan løses ved at udvide EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse samt ved at foretage anden import og ikke-dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(150)
Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre dens situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse brugere, men de vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.
(151)
Det konkluderes midlertidigt på grundlag af ovenstående, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(152)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina for at forhindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(153)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(154)
EU-erhvervsgrenen har gjort gældende, at der for fastsættelsen af skadestærsklen bør anvendes en målfortjeneste på 12 % til 15 %. Det fremgår imidlertid indtil videre ikke på overbevisende vis af den fremlagte dokumentation, at en sådan fortjeneste er det minimum, som er nødvendigt for at sikre EU-erhvervsgrenen en bæredygtig økonomisk aktivitet i denne sektor. Da der ikke foreligger solid dokumentation for en højere målfortjeneste, konstateres det midlertidigt, at en målfortjeneste på 5 % vil være passende for fastsættelsen af skadestærsklen.
(155)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.
(156)
Følgende skadestærskler er på dette grundlag midlertidigt blevet fastsat:
Virksomhed
Skadestærskel
New Changhai Group
61,4 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
104,2 %
De resterende virksomheder
104,2 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(157)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærsklen i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(158)
Da de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige, er de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke fik bevilget individuel behandling eller undersøgelse, og de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter underlagt samme toldsats. På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Virksomhed
Midlertidig told
New Changhai Group
8,5 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
43,6 %
Alle andre virksomheder
43,6 %
(159)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(160)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(161)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(162)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er impregneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), garn af glasfiberfilamenter, undtagen garn, der er impregneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (Taric-kode 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold, der finder anvendelse frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, der fremstilles af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Alle andre virksomheder
43,6
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2010.