РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 2/2012 НА СЪВЕТА
от 4 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1890/2005 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито и окончателно събра временните мита, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от Китайската народна република, Индонезия, Тайван, Тайланд и Виетнам. В същото време процедурата във връзка с вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Малайзия и Филипините бе прекратена.
(2)
На 25 август 2009 г., вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 768/2009 (3), измени посочените по-горе мерки по отношение на един производител износител от Виетнам.
(3)
Регламентът, който доведе до налагането на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход, inter alia, от Китайската народна република (КНР) и Тайван, ще бъде наричан по-долу „първоначалният регламент“. Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент на засегнатите държави, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 август 2010 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute (EIFI, Европейски съвет по промишлените крепежни елементи) („заявителят“) от името на петима производители от Съюза: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. и Ugivis S.A., които представляват основна част, в този случай повече от 25 % от общото производство на крепежни елементи от неръждаема стомана в Съюза.
(5)
Искането бе ограничено до антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса с произход от КНР и Тайван („засегнатите държави“). Следователно антидъмпинговите мерки, наложени с първоначалния регламент върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход от Виетнам, Индонезия и Тайланд, не са предмет на настоящото преразглеждане.
(6)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от засегнатите държави, вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи, след обсъждане с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 19 ноември 2010 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(8)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или РПП). Прегледът на тенденциите, необходими за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатите държави.
(10)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, посочен в известието за откриване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители износители от засегнатите държави, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване. С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на тайванските производители износители, несвързаните вносители в Съюза и производителите от Съюза. Що се отнася до КНР, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие на разследването.
(13)
Тридесет и шест тайвански износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Десет от тях не можаха да бъдат взети предвид, тъй като изглежда, че те са само търговски дружества или не са изнасяли за Съюза по време на РПП. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие тайвански дружества, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители износители. Впоследствие едно включено в представителната извадка дружество прекрати своето съдействие. Останалите три дружества, включени в представителната извадка, представляваха 41,6 % от тайванския износ за ЕС по време на РПП.
(14)
Що се отнася до несвързаните вносители в Съюза, от осемте дружества, които предоставиха поисканата информация, трите най-големи, които представляваха почти 90 % от обема на вноса, съобщен от оказалите съдействие дружества, бяха подбрани за представителната извадка. Впоследствие само един вносител предостави отговор на въпросника.
(15)
Дванадесет производители от Съюза предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от шестима производители от Съюза. Впоследствие един производител от Съюза, включен в представителната извадка, прекрати своето съдействие. Останалите петима производители, включени в представителната извадка, представляваха 38 % от продажбите, извършени от всички производители от Съюза на несвързани клиенти в ЕС по време на РПП.
(16)
Комисията изпрати въпросници на страните, включени в представителната извадка, и на всички ползватели, за които се знаеше, че са засегнати. Както бе посочено по-горе, отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, трима производители износители от Тайван и един вносител. По време на настоящото разследване нито един от ползвателите, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес, нито се представи.
(17)
Както бе пояснено в съображения 13 и 15, един тайвански производител износител, включен в представителната извадка, и един производител от Съюза, включен в представителната извадка, решиха да не изпращат отговор на въпросника. В двата случая обаче бе преценено, че извадката, изготвена от останалите дружества, продължава да е представителна от гледна точка на съответните обеми на продажбите.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Bulnava S.r.l, Suello, Италия;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Германия;
-
Ugivis S.A, Belley, Франция;
б)
производители износители от Тайван
-
Arrow Fastener Co., Ltd. и свързаните с него износители, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. и свързания с него износител, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
в)
невързан вносител в Съюза:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Германия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в първоначалния регламент, а именно някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от КНР и Тайван, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и една и съща употреба и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Четири страни заявиха своя интерес и посочиха, че продуктите, класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10 и 7318 15 51, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като се твърди, че те не се произвеждат в Съюза. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като i) не бяха представени доказателства за това, че тези продукти са различни от гледна точка на основните физически и технически характеристики, и ii) обхватът на продукта не може по никакъв начин да бъде променян в рамките на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките.
(22)
След разгласяване на основните факти и съображения, на базата на които се препоръча запазване на съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), един от тайванските производители износители заяви, че крепежните елементи, изработени от два метала, не следва да се включват в обхвата на продукта поради значителните различия между крепежните елементи, изработени от два метала, и крепежните елементи от неръждаема стомана от гледна точка на единичната продажна цена, производствените разходи, основните физически и технически характеристики и приложенията. Въпреки това, както бе пояснено в съображение 21 по-горе, обхватът на продукта не може да бъде променен в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Това искане би могло да бъде разгледано в рамките на междинно преразглеждане на обхвата на продукта, което може да бъде поискано от дружеството.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. КНР
1.1. Предварителни бележки
(24)
Както бе пояснено по-горе, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при разследването.
(25)
Следователно констатациите относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да бъдат направени на базата на най-добрите налични данни, и по-специално на данните от Евростат и информацията, предоставена от промишлеността на Съюза в искането за преразглеждане. Официалните статистически данни на КНР за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от съобщените количества в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(26)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР не можаха да бъдат изчислени индивидуални дъмпингови маржове.
(27)
Съгласно искането за преразглеждане, износът от КНР за Съюза се е осъществявал на дъмпингови цени, като маржовете са варирали от 13,6 % до 61,8 %. Както бе посочено в известието за откриване, заявителят е сравнил експортните цени от КНР за Съюза с конструираната нормална стойност в Тайван, държавата аналог, използвана при първоначалното разследване.
(28)
Тъй като дружествата от КНР не оказаха съдействие, няма информация, която би позволила да се стигне до друго заключение. Освен това се посочва, че нормалната стойност, установена за единственото оказало съдействие тайванско дружество, бе сметната за значително по-висока от нормалната стойност, установена от заявителя в искането за разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Тъй като нищо не сочи, че експортните цени от КНР за Съюза са различни от тези в искането, вероятно е дъмпингът от КНР да е продължил да бъде упражняван на равнища, по-високи от тези, посочени в искането.
1.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(29)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, бе разгледана и вероятността от повтаряне на дъмпинга.
(30)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на производителите износители от КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите от КНР и техният износ за трети държави.
1.3.1. Неизползван капацитет на производителите износители от КНР
(31)
Тъй като няма достатъчно обществено достъпна информация за промишлеността в КНР в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, информацията, включена в искането за преразглеждане, бе използвана, за да се направи преценка на капацитета на КНР От нея става ясно, че от 2003 г. в КНР са инсталирани нови производствени съоръжения за крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от желязо и стомана (6), и на последвалия спад на вноса от КНР на този вид крепежни елементи в Съюза от 2009 г. насам, производителите от КНР разполагат със значителен неизползван производствен капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на разглеждания продукт, тъй като производството лесно може да се пренасочва между двата вида крепежни елементи.
1.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(32)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е попречило на разрастването на износа на разглеждания продукт от КНР. Дори напротив - по данни на Евростат обемът на вноса от КНР в Съюза е нараснал с 13 % между 2007 г. и РПП. Развитието на цените на вноса от КНР за същия период показа, че по данни на Евростат средната цена на вноса се е увеличила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява 59 % от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, износителите от КНР са били в състояние да увеличат обема на износа си и да понижат още повече своите цени за по-голямата част от изнесения разглеждан продукт.
1.3.3. Износ за трети страни
(33)
По отношение на обема и цените на износа от КНР за трети държави, трябва да се отбележи, че данните за износа от КНР засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 3 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно експортните данни не са много полезен източник на информация. Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР, не можа да бъде получена никаква друга информация относно износа от КНР за трети държави.
1.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(34)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от КНР все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. Действително, предвид съществуващия неизползван капацитет в КНР и факта, че вносът на разглеждания продукт в Съюза се е увеличил през разглеждания период, въпреки наличието на антидъмпингови мерки, производителите износители от КНР изглежда ще имат стимул да продължат да повишават своя износ за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
2. Тайван
2.1. Предварителни бележки
(35)
Посочва се, че с оглед на големия брой тайвански производители износители, които изразиха готовност да съдействат, за разследването бе подбрана представителна извадка от четири дружества/групи от дружества. Впоследствие едно от тези четири дружества прекрати своето съдействие. Тъй като обаче останалите дружества представляваха 41,6 % от общия обем на тайванския износ (7) за Съюза по време на РПП, извадката продължи да бъде смятана за представителна.
(36)
Освен това се посочва, че при посещенията за проверка, извършени в помещенията на останалите три дружества, включени в представителната извадка, информацията, предоставена в отговора на въпросника от едно от тях не можа да бъде проверена, и бе установено, че другото дружество е предоставило подвеждаща информация. Въпросните производители износители бяха незабавно информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент, което би довело до пренебрегване на предоставената информация и до прибягване до най-добрите налични данни. Дружествата получиха възможността да предоставят допълнителни коментари по този въпрос. Постъпилите коментари обаче не повлияха на решението на Комисията да използва наличните данни по отношение на тези двама производители износители. Вследствие на това индивидуален дъмпингов марж бе изчислен само за един тайвански производител износител.
(37)
С оглед на изложеното по-горе, по-голяма част от констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да стъпят на наличните данни, и по-специално на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител износител, от един оказал съдействие вносител, данните на Евростат и информацията, предоставена от заявителя в искането за преразглеждане. Официалните тайвански статистически данни за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от количествата, декларирани в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие тайвански производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(39)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Аспектите, които бяха взети предвид при определянето на видовете на продукта, са i) видът на крепежните елемент, ii) класът на използваната като суровина стомана, iii) стандартът DIN на крепежните елементи, iv) диаметърът на крепежните елементи и v) тяхната дължина.
(40)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(41)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(42)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2.2. Експортна цена
(43)
Всички продажби за износ за пазара на Съюза, с изключение на една, на оказалия съдействие тайвански производител износител, са извършени на независими клиенти. Следователно експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена е била определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.2.3. Сравнение
(45)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завода и при същото равнище на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.2.4. Дъмпингов марж
(46)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Въз основа на описаната по-горе методология бе установено, че по време на РПП оказалият съдействие износител е продължил да упражнява дъмпинг. Въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП, дъмпингът е възлизал на 22 %.
(47)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на действие на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. Действително, при преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие на мерките, не за всички сделки е необходимо да се определя дъмпингов марж, тъй като такова изчисление е нужно само за изменение на равнището на действащата антидъмпингова мярка, което не е целта на едно преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период на РПП.
(48)
След окончателното разгласяване единственият оказал съдействие тайвански производител износител заяви, че някои вътрешни сделки, отбелязани във въпросника, които са били взети предвид при изчисляването на нормалната стойност, всъщност са били предназначени за износ за Съюза, а не за вътрешно потребление. Дружеството заяви, че тези препродажби са били извършени от независими производители или търговци на крепежни елементи в Тайван.
(49)
Трябва да се отбележи, че това твърдение не бе подкрепено от никакви доказателства, които показват, че тези стоки са били предназначени за износ за Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(50)
С оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на другите двама производители износители, включени в представителната извадка, за тях не бе изчислен никакъв дъмпингов марж. Съгласно искането за преразглеждане обаче износът от Тайван е бил по всяка вероятност извършван на дъмпингови цени, като маржовете са варирали между 14 % и 50 %. Няма налична информация, която би позволила да се направи различно заключение. Освен това, фактът, че за единственото разследвано дружество бе установено, че упражнява дъмпинг на пазара на Съюза и че средната цена на разглеждания продукт, внасян от Тайван, е по-ниска от средната експортна цена на посоченото дружество, потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб, на базата на проверена информация.
2.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(51)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, за Тайван бе разгледана и вероятността продължаване на дъмпинга.
(52)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на тайванските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза за тайванските производители и техният износ за трети държави.
2.3.1. Неизползван капацитет на износителите
(53)
По отношение на неизползвания капацитет на износителите, предвид факта, че няма достатъчно обществено достъпна информация за тайванската промишленост в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, следните заключения са направени основно на базата на информацията, включена в искането за преразглеждане, и на информацията, получена по време на посещенията за проверка. Съгласно искането за преразглеждане новите тайвански производители на крепежни елементи от неръждаема стомана са инвестирали в ново оборудване за повишаване на техния производствен капацитет. Наред с това проверката показа, че инвестициите в производствен капацитет се очаква да нараснат с 12 % през 2011 г., в сравнение с ПР от първоначалното разследване. По време на РПП неизползваният капацитет на оказалия съдействие производител е бил 7 % от общия производствен капацитет. Установено бе, че равнището на складовите наличности е твърде ниско, тъй като оказалото съдействие дружество е произвеждало разглеждания продукт само по поръчка.
2.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(54)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е засегнало тайванския износ за Съюза. По данни на Евростат и на проверени данни за износа, между 2007 г. и РПП обемът на вноса от Тайван е бил по-скоро стабилен, но през същия период стойността на този внос се е понижила с 16 %. Това показва, че средната продажна цена на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Тайван е спаднала по време на РПП. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, тайванските износители са били в състояние да запазят обема на износа си и да понижат още повече своите цени.
(55)
В тази връзка една от заинтересованите страни от Тайван отбеляза, че понижението на тайванските експортни цени не е било в резултат на враждебното ценово поведение на износителите, а е последвало развитието на цените на основната суровина, т.е. на прътите за тел. Трябва да се отбележи, че понижението на цените на суровината е засегнало всички производители на крепежни елементи от неръждаема стомана по сходен начин. Независимо от това заключението, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за тайванските производители остава непроменено, тъй като те са съумели да съхранят обема на своя износ, въпреки действащите антидъмпингови мерки.
2.3.3. Експортни цени към трети държави
(56)
По отношение на тайванския износ за трети държави трябва да се отбележи, че данните за тайванския износ, които можаха да бъда анализирани, засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 2,6 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно тези данни не са добър източник на информация за обема и цените на износа на разглеждания продукт от Тайван за трети държави. Проверените данни за износа, получени от тримата тайвански износители, включени в представителната извадка, показват обаче спад в обема на износа за трети държави. Това показва, че тайванските износители са по-скоро ориентирани към ЕС.
(57)
Освен това се посочва, че информацията, предоставена от оказалия съдействие тайвански износител, показва, че единичната продажна цена за Съюза е 10 % по-висока от тази за други държави и че обемът, който е изнесен за други държави, представлява само 20 % от обема на износа за Съюза.
2.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(58)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от Тайван все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Тайван неизползван капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за тайванските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(59)
Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза.
(60)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 63 000 t по време на РП. Тази цифра включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и производствения обем по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата.
(61)
Както бе посочено в съображение 11, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От 12-те производители, които предоставиха информация за подбора на представителната извадка, бе подбрана извадка от шестима производители. Впоследствие един производител прекрати съдействието си, както бе пояснено в съображение 17. Оказалите съдействие дружества, включени в представителната извадка, представляваха 31 % от разчетните данни за общото производство на Съюза.
2. Промишленост на Съюза
(62)
Всички производители от Съюза, посочени в съображение 59, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(63)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса за кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, заедно с данните, предоставени в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, допълнени от проверените отговори на въпросника на включените в представителната извадка производители от Съюза, бяха използвани за оценката на развитието на обема и цените.
2. Потребление в Съюза
(64)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на данните за обема на продажбите на промишлеността на Съюза, посочени в искането за преразглеждане и допълнени от проверените данни, получени от оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, и на обема на вноса по данни на Евростат.
(65)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
123 224
120 598
101 143
121 402
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
82
99
(66)
Между 2007 г. и РПП потреблението на Съюза е останало относително стабилно. Между 2007 и 2009 г. обаче се е наблюдавал съществен спад в размер от 18 % вследствие на глобалното отрицателно въздействие на финансовата криза. Между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза отново се е повишило, като е отбелязало 20-процентен ръст.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от засегнатите държави
3.1. Кумулиране
(67)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от засегнатите държави, бе проучена ситуацията на всяка една от тях през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(68)
Установено бе, че вносът както от КНР, така и от Тайван, е над тавана de minimis, определен в член 5, параграф 7 от основния регламент, и не е пренебрежимо малък. Освен това през разглеждания период обемът на вноса от двете държави се е подчинявал на доста сходна тенденция, като между 2007 и 2009 г. е отбелязал спад, последван от ръст през РПП. По отношение на средните цени на вноса, както бе пояснено в съображение 32, развитието на цените на вноса от КНР показа, че, по данни на Евростат, средната цена на вноса се е повишила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява преобладаващ дял от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. По време на разглеждания период тайванските цени са се понижили и са били на най-ниското си равнище за РПП. Разследването показа също така, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Затова беше счетено, че условията за кумулиране са спазени.
3.2. Дъмпингов внос от КНР и Тайван
(69)
Вносът от КНР и Тайван се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
8 559
6 636
6 154
8 795
Индекс (2007 г. = 100)
100
78
72
103
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
79
88
104
Средна цена на вноса от засегнатите държави (в евро за тон)
4 998
4 709
4 656
4 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
93
95
(70)
Както се вижда от таблицата по-горе, през разглеждания период обемът на вноса с произход от засегнатите държави е нараснал с 3 %. Подобно на потреблението, този обем е отбелязал спад през периода 2008-2009 г. Този спад обаче е бил по-слабо изразен, отколкото спада в потреблението през същия период. Между 2009 г. и РПП вносът отново се повишил, като ръстът е достигнал 43 %.
(71)
Средните цени на вноса са намалели с 5 % по време на разглеждания период. Подобно на обема, цените на вноса са достигнали най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко са се повишили.
(72)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос е следвал развитието на потреблението и е останал стабилен на равнище от около 7 %.
3.3. Подбиване на цените
(73)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и ограниченото съдействие от страна на тайванските производители износители, налице е твърде малко информация по отношение на видовете крепежни елементи от неръждаема стомана, изнасяни за Съюза. Тази липса на информация и фактът, че разглеждания продукт обхваща набор от различни видове крепежни елементи от неръждаема стомана с голяма разлика в цената (например в категорията на винтове за дърво единичната цена на едни елементи може да бъде 30 пъти по-висока от цената на други), не дадоха възможност да се направи добро сравнение на цените, за да се определят маржовете на подбиване на цените. Сравнението на среднопретеглената продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза, коригирана на ниво франко завода, със средната цена CIF на вноса от засегнатите държави, получена от данни на Евростат, не показа подбиване на цените по време на РПП. По отношение на Тайван единственият оказал съдействие производител износител е изнасял специфичен вид крепежни елементи от неръждаема стомана, чието производство в Съюза е много ограничено. Вследствие на това, поради липсата на съответстващи видове на продукта, за посоченото дружество не бе възможно да се извърши изчисление на подбиването на цените за отделните видове на продукта.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(74)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(75)
Поради използването на представителна извадка, някои от показателите за вреда бяха определени за промишлеността на Съюза като цяло, а други - само за производителите от Съюза, включени в представителната извадка. Анализът на вредата се основава на данни за промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като пазарен дял, производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, ръст, складови наличности, заетост и производителност. За останалите показатели (цената на сделката, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, заплатите, рентабилността, паричния поток и способността за привличане на капитали), са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, включени в представителната извадка.
4.2. Производство
(76)
Таблицата по-долу показва, че производството е намаляло с 17 % по време на разглеждания период. Подобно на пониженото търсене, производството на промишлеността на Съюза първо рязко е намаляло с 24 % между 2007 и 2009 г., след което леко се е повишило с 10 % между 2009 г. и РПП.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производство (в тонове)
74 514
69 514
56 396
62 213
Индекс (2006 г. = 100)
100
93
76
83
Източник: Макроданни
4.3. Капацитет и използване на капацитета
(77)
По време на разглеждания период производственият капацитет е спаднал с 13 % и, подобно на развитието на производството, равнището на използване на капацитета е отбелязало слаб спад от 4 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
148 039
140 743
127 200
128 881
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
86
87
Използване на капацитета
50 %
49 %
44 %
48 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
88
96
Източник: Макроданни
4.4. Складови наличности
(78)
Равнището на крайните складови наличности на промишлеността на Съюза е спаднало през 2008 г. в сравнение с 2007 г., а след това е останало стабилно между 2008 г. и РПП. През РПП равнището на складовите наличности е нараснало незначително, но все още е било 26 % по-ниско, отколкото през 2007 г.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Крайни складови наличности (в тонове)
9 688
7 465
6 964
7 139
Индекс (2006 г. = 100)
100
77
72
74
Източник: Микроданни
4.5. Обем на продажбите
(79)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са нараснали с 25 % през разглеждания период. Между 2007 и 2009 г. обемът на продажбите е намалял с 28 %, като през 2009 г. е достигнал най-ниското си равнище. По време на РПП обаче обемът на продажбите е нараснал и е отбелязал повишение от 5 % в сравнение с нивата от 2009 г. Трябва да се отбележи, че това повишение е много по-малко от повишението на търсенето (20 %) за същия период.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в тонове)
62 326
56 042
44 627
46 851
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
72
75
Източник: Макроданни
4.6. Пазарен дял
(80)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с 12 процентни пункта между 2007 г. и РПП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
87
76
Източник: Макроданни
4.7. Растеж
(81)
Както се вижда от таблица 1 в съображение 65, потреблението на Съюза е спаднало между 2007 и 2009 г., след което отново е нараснало и почти е достигнало нивото от 2007 г. По време на разглеждания период промишлеността на Съюза обаче е изгубила 12 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
4.8. Заетост
(82)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % в периода между 2007 г. и РПП.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (в брой лица)
954
1 007
863
886
Индекс (2007 г. = 100)
100
106
90
93
Източник: Макроданни
4.9. Производителност
(83)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 10 % между 2007 г. и РПП. Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г. преди отново да нарасне през РПП.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
78,1
69
65,3
70,2
Индекс (2007 г. = 100)
100
88
84
90
Източник: Макроданни
4.10. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(84)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали значителна низходяща тенденция в периода между 2007 и 2009 г., когато са се понижили с 50 %. Това се е дължало отчасти на значителното понижение на разходите за суровината, използвана за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. По време на РПП продажните цени са нараснали отново в сравнение с 2009 г., но все още са били 35 % по-ниски от цените, които са преобладавали в началото на разглеждания период.
(85)
Разследването показа, че понижението на продажните цени между 2007 и 2009 г. е отразило отчасти въздействието на икономическата криза, което е довело до понижение на разходите с 28 % през този период. Това понижение е отразило преди всичко развитието на цените на никела, основната суровина, използвана при производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Разследването обаче показа, че макар финансовата криза да е имала отрицателно въздействие върху продажните цени, натиск за намаляване на цените е бил оказан и от вноса, и по-специално вноса от други трети държави, който се е увеличил на пазара на Съюза въпреки слабото потребление и е упражнил ценови натиск върху основните видове на продукта, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, която е била принудена да понижи продажните си цени в по-голяма степен от понижението на разходите. Това предизвика значително влошаване на резултатите на промишлеността на Съюза по време на посочения период. Въпреки че в сравнение с 2009 г. продажните цени по време на РПП са се увеличили, тяхното равнище не е било достатъчно да покрие всички разходи и да позволи на промишлеността на Съюза да реализира разумен марж на печалба.
(86)
Посочените в таблицата по-долу продажни цени, са средни цени за тон, които в голяма степен зависят от продуктовото съдържание. Както бе пояснено в съображение 73, цените на определени категории крепежни елементи от неръждаема стомана могат да бъдат до 30 пъти по-високи от цените на други.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средни продажни цени (в евро за тон)
5 842
4 437
2 914
3 803
Индекс (2007 г. = 100)
100
76
50
65
Източник: Микроданни
4.11. Заплати
(87)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето лице е спаднала с 12 %.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хиляди евро)
47
44
41
42
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
87
88
Източник: Микроданни
4.12. Инвестиции
(88)
През 2008 г. промишлеността на Съюза е направила сериозни инвестиции в производството на крепежни елементи от неръждаема стомана, в сравнение с предходните години, обхванати от разглеждания период. След посочената година, инвестициите са намалели.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
2 504
9 899
3 087
2 299
Индекс (2007 г. = 100)
100
395
123
92
Източник: Микроданни
4.13. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(89)
Както бе посочено в съображение 85 по-горе, разследването показа, че макар понижението на продажните цени да е отразило отчасти понижението на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиска, упражняван от вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, и не са позволили да се покрият всички разходи, свързани с производството и продажбата на крепежни елементи от неръждаема стомана. Това е довело до значително влошаване на рентабилността, която през 2007 г. е била положителна, а след това - отрицателна, както се вижда от таблицата по-долу.
(90)
Възвръщаемостта на инвестициите значително е намаляла от 29 % през 2007 г. до - 17 % през РПП.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Източник: Микроданни
4.14. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(91)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е намалял значително през разглеждания период. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко се е повишил. Паричният поток през РПП обаче е бил значително по-нисък от този през 2007 г.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Индекс (2007 г. = 100)
100
-4
-78
-52
Източник: Микроданни
4.15. Размер на дъмпинговия марж
(92)
Въпреки действащите мерки е продължил да се наблюдава съществен дъмпинг на равнища от 13,6 % до 61,8 % за КНР и от 14 % до 50 % за Тайван, по данни от искането за преразглеждане и от оказалия съдействие производител износител от Тайван. Въздействието на действителните маржове на печалбата върху промишлеността на Съюза не може да счита за незначително.
4.16. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(93)
Почти всички прегледани показатели разкриха влошаване на икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза след 2007 г. Въпреки действащите мерки, вносът от засегнатите държави леко се е повишил и е съумял да се запази стабилен своя пазарен дял. През 2009 г., когато финансовата криза повлияя върху цялостното търсене в Съюза и продажните цени са били подложени на натиск, производителите от Съюза са изгубили съществен дял от своите клиенти. Само някои производители от Съюза са били в състояние да увеличат своя производствен обем, като са произвеждали други видове крепежни елементи (напр. крепежни елементи от въглеродна стомана), и са могли да се възползват от икономии от мащаба и да компенсират по този начин изгубения обем на продажбите в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана. В същото време производителите от Съюза са положили усилия да увеличат своите инвестиции, за да повишат ефективността на своето производство. По време на РПП промишлеността на Съюза е съумяла да подобри своите резултати, въпреки че е продължила да реализира загуби. Малко вероятно е състоянието да се подобри, предвид очакваното твърде ниско ниво на използване на капацитета.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Разследването показа, че въпреки действащите мерки и спада на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, вносът от КНР и Тайван по това време леко се повишил, като е запазил стабилен своя пазарен дял.
(95)
Както бе посочено в съображение 73, невъзможно бе да се направи добро сравнение между цените на вноса от засегнатите държави и продажните цени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза поради липсата на информация за видовете на продукта, изнасяни от производителите износители от КНР и Тайван, и голямата разлика в цените на различните видове на продукта, които определят средната цена. В действителност експортните цени на единствения оказал съдействие тайвански производител не можаха да бъдат разумно сравнени с цените на включените в представителната извадка производители от Съюза, тъй като нямаше съответствие със сходни видове на продукта.
(96)
След окончателното разгласяване оказалият съдействие тайвански производител, посочен в съображение 22, заяви, че неговият износ не е причинил никаква вреда на заявителя, тъй като той произвежда видове крепежни елементи от неръждаема стомана, които са произвеждани само от няколко производители от Съюза и то в ограничени количества. В тази връзка се посочва, на първо място, че оценката на вредата е направена за цялата промишленост на Съюза, а не само за заявителя. На второ място, мерките се прилагат за обхвата на продукта, така както е бил определен при първоначалното разследване, и, както бе посочено в съображение 21, не е възможно, в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, обхватът на продукта да бъде променен.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Поради положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори през 2007 г., промишлеността на Съюза е била в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. е започнала икономическата криза. Дори когато пазарът е бил в стагнация, особено през 2009 г., някои производители от Съюза са продължили да инвестират в замяната на остарели машини и оборудване, с цел понижаване на производствените разходи и подобряване на тяхната конкурентоспособност с оглед на дъмпинговия внос от засегнатите държави и рязкото увеличение на вноса на ниски цени от други трети държави. Освен това, при спад в търсенето производителите от Съюза е трябвало да се съобразяват и със силните позиции на големите дистрибутори по отношение на договарянето на цените, които са започвали да упражняват по-голям ценови натиск, който се е отразил негативно върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Внос от други държави
(98)
Анализирано бе и въздействието на вноса от други трети държави. Техният общ обем на внос е нараснал с 26 % по време на разглеждания период, от около 52 000 тона до около 66 000 тона. В същото време средните цени на вноса са се понижили с 28 % по време на разглеждания период, вследствие на което техният пазарен дял се е повишил от 42,5 % през 2007 г. до 54,2 % през РПП.
(99)
По-голяма част от вноса от други трети държави изглежда е идвал от Индия, Филипините и Малайзия. Вносът от тези три държави е представлявал общ пазарен дял от около 36 % по време на РПП.
(100)
По отношение на вноса от Индия, вносът е нараснал със 141 % по време на разглеждания период, от около 8 000 тона през 2007 г. до почти 20 000 тона през РПП. Средните вносни цени са се понижили с 32 % по време на същия период и са били значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза през РПП. Вследствие на това индийските износители са увеличили своя пазарен дял от 6,7 % през 2007 г. на 16,4 % по време на РПП.
(101)
Вносът от Филипините е показал тенденция, сходна на вноса от Индия, и през разглеждания период се е увеличил със 129 % - от около 6 000 тона през 2007 г. до почти 14 000 тона по време на РПП. Средните вносни цени са се понижили с 38 % по време на същия период и през РПП са подбивали средната продажна цена на промишлеността на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на Филипините е нараснал от 4,9 % през 2007 г. на 11,4 % по време на РПП.
(102)
По отношение на вноса от Малайзия, въпреки низходящата тенденция на вноса по време на разглеждания период (- 27 %), по време на РПП малайзийските износители все още са разполагали с пазарен дял в размер на 8,2 % Освен това, по данни на Евростат, средните цени на вноса от Малайзия са били по-високи от цените от засегнатите държави в началото на разглеждания период, но във втората част те са били значително по-ниски.
(103)
В заключение, изглежда, че износителите от други трети държави, по-специално Индия, Филипините и Малайзия, са се възползвали от съществуването на антидъмпингови мерки спрямо КНР и Тайван. Във втората половина на разглеждания период вносът от Индия и Филипините се е увеличил повече от двойно на цени, по-ниски от тези на КНР и Тайван, докато вносът от Малайзия е отбелязал низходяща тенденция. Този допълнителен натиск върху цените е задълбочил отрицателното въздействие върху промишлеността на Съюза, чиито печалби и други финансови показатели са отбелязвали низходяща тенденция от 2008 г. насам. Поради това развитието на вноса от, по-специално, Индия и Филипините, несъмнено е допринесло за загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза и за отрицателното развитие на нейното финансово състояние.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
52 339
57 920
50 362
65 756
Индекс (2007 г. = 100)
100
111
96
126
Пазарен дял на вноса от други държави
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Цена на вноса от други държави (евро/тон)
5 830
4 993
4 384
4 196
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
75
72
Обем на вноса от Индия (в тонове)
8 282
13 667
16 776
19 945
Индекс (2007 г. = 100)
100
165
203
241
Пазарен дял на вноса от Индия
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Цена на вноса от Индия (евро/тон)
4 632
3 758
3 123
3 164
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
67
68
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
6 048
7 046
5 406
13 854
Индекс (2007 г. = 100)
100
117
89
229
Пазарен дял на вноса от Филипините
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Цена на вноса от Филипините (евро/тон)
5 685
4 645
3 474
3 505
Индекс (2007 г. = 100)
100
82
61
62
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 548
13 712
9 810
9 933
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
72
73
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
5 062
4 203
2 963
3 068
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
59
61
6. Заключение
(104)
И докато по време на разглеждания период потреблението е останало по-скоро стабилно, промишлеността на Съюза е изгубила 25 % от своя обем на продажбите в Съюза за същия период, което е довело до загуба на пазарен дял от 50,6 % през 2007 г. до 38,6 % през РПП. В същото време дъмпинговия внос от засегнатите държави е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
(105)
Между 2007 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите мерки, по-голяма част от показателите за вреда са претърпели неблагоприятно развитие: обемът на продукцията и на продажбите е намалял съответно със 17 % и 25 %, капацитетът и използването на капацитета са спаднали и са били последвани от намаление в нивата на заетост и на производителност. Рентабилността е спаднала от 7 % през 2007 г. до - 3 % през РПП, а паричният поток е отбелязал отрицателна тенденция.
(106)
Прави се заключението, че по време на разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза като цяло се е влошило и че в края на РПП то е било нестабилно, като в същото време усилията ѝ да запази обема на своите продажби и достатъчно равнище на цените са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпингов внос от засегнатите държави и от вноса на ниски цени от други трети държави.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Връзка между обема и цените на износа от засегнатите държави за трети държави и обема и цените на износа за Съюза
(107)
Поради липсата на съдействие от страна на износителите от КНР, няма налична информация за експортните цени за други пазари. По отношение на Тайван, на базата на информацията, предоставена от проверените дружества, средните експортни цени за трети държави са били по-ниски от тези за пазара на Съюза. Поради това се счита, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, тайванските износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
2. Неизползван капацитет в засегнатите държави
(108)
От наличната информация става ясно, че е налице голям производствен капацитет и в КНР, и в Тайван и че двете държави са в състояние бързо да увеличат своя производствен обем. В тази връзка се припомня, че налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху вноса на някои железни или стоманени крепежни елементи от КНР (8) доведе до понижаване на вноса от КНР и освободи капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това трябва да се отбележи, че наскоро приключено разследване за заобикаляне разшири обхвата на мерките, наложени върху вноса на някои железни и стоманени крепежни елементи с произход от КНР, до вноса, изпращан от Малайзия (9). Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕС, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
3. Заключение
(109)
Ясно е, че производителите в засегнатите държави имат потенциал да увеличат значително обема на своя износ за пазара на ЕС. Освен това, по отношение на Тайван изглежда, че експортните цени за трети държави, са по-ниски от тези за пазара на Съюза, което увеличава вероятността, при отсъствието на мерки, определен дял от износа за трети държави да бъде пренасочен за пазара на ЕС. Това по всяка вероятност би имало отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(110)
Както бе показано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза остава уязвимо. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатите държави на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до допълнително влошаване на нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до по-нататъшно влошаване на финансовото състояние. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до продължаване на нанасянето на съществена вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(112)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че налагането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(113)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(114)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се потвърждава от относително стабилното икономическо състояние, наблюдавано в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е изгубила обем на продажбите и пазарен дял, а продажните цени са се понижили, докато вносът от засегнатите държави леко се е повишил въпреки действащите мерки. По време на същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило и е започнало да генерира загуби. В отсъствието на мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(115)
Нито един от 20-мата ползватели, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес да окаже съдействие. Припомня се, че при първоначалното разследване само един ползвател оказа съдействие и бе заключено, че ползвателите биха могли да получат продукта, предмет на разследване, не само от засегнатите държави, но и от други източници на доставка. Освен това, предвид ограниченото въздействие на крепежните елементи от неръждаема стомана върху разходите за продуктите надолу по веригата, бе заключено, че мерките не биха оказали неблагоприятно въздействие върху промишлеността на ползвателите.
(116)
Само един вносител от тримата вносители, включени в представителната извадка, отговори на въпросника. Делът на неговия внос от засегнатите държави е бил твърде ограничен и по време на РПП е възлизал на 1,1 %. Освен това разследването показа, че вносителят е постигнал добри равнища на рентабилност (между 5 % и 10 %), докато делът на разглеждания продукт по отношение на общата дейност на дружеството е бил под 10 %. Следователно може да се заключи, че продължаването на мерките би имало твърде ограничено въздействие върху посочения вносител.
4. Заключение
(117)
Предвид изложеното по-горе се стига до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(119)
От изложеното по-горе следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван, наложени с Регламент (ЕО) № 1890/2005, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, с произход от Китайска народна република и Тайван.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, за продукти, произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Държава
Дружества
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Всички други дружества
27,4
A999
Тайван
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Дружества, изброени в приложението
15,8
A649
Всички други дружества
23,6
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 януари 2012 година.
RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 2/2012
af 4. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1890/2005 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indonesien, Taiwan, Thailand og Vietnam, og opkrævede endeligt den midlertidige told. Samtidig blev proceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne afsluttet.
(2)
Den 25. august 2009 efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 768/2009 (3) ovennævnte foranstaltninger, for så vidt angår en eksporterende producent i Vietnam.
(3)
Forordningen, som førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse bl.a. i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Taiwan, omtales herefter som »den oprindelige forordning«. Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning over for de pågældende lande, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 19. august 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af European Industrial Fasteners Institute (»EIFI«) (»ansøgeren«) på vegne af fem EU-producenter: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. og Ugivis S.A., som tegner sig for en stor del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(5)
Anmodningen var begrænset til de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført på importen med oprindelse i Kina og Taiwan (»de pågældende lande«). Følgelig er de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Vietnam, Indonesien og Thailand, ikke genstand for denne fornyede undersøgelse.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 19. november 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(8)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(10)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra de pågældende lande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen fastlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne. På baggrund af de modtagne svar blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med de taiwanesiske eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og EU-producenter. Med hensyn til Kina var der ingen eksporterende producenter fra Kina, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(13)
Der var 36 taiwanesiske eksportører/eksportørgrupper eller -sammenslutninger, der fremlagde de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ti af dem kunne ikke tages i betragtning, da de tilsyneladende kun var handelsvirksomheder eller ikke eksporterede til Unionen i NUP. Ud fra de oplysninger, der blev indsendt af de samarbejdsvillige taiwanesiske virksomheder, udvalgte Kommissionen en stikprøve på fire eksporterende producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte virksomheder sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 41,6 % af den taiwanesiske eksport til Unionen i NUP.
(14)
Med hensyn til de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen blev der ud af otte virksomheder, som leverede de ønskede oplysninger, udvalgt de tre største, der tegnede sig for næsten 90 % af den importerende mængde, som var blevet oplyst af de samarbejdsvillige virksomheder, til at indgå i stikprøven. Efterfølgende indsendte kun én importør en spørgeskemabesvarelse.
(15)
Tolv EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på seks EU-producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte EU-producenter sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende fem producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 38 % af alle EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU i NUP.
(16)
Kommissionen sendte spørgeskemabesvarelser til de parter, der indgik i stikprøven, og til alle de brugere, som den vidste var berørt heraf. Som forklaret ovenfor indkom der spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter, tre eksporterende producenter fra Taiwan og én importør. Ingen af de brugere, der blev kontaktet, gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen.
(17)
Som forklaret i betragtning 13 og 15 besluttede en taiwanesisk eksporterende producent og en EU-producent, som begge indgik i en stikprøve, ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse. Imidlertid blev stikprøverne af de resterende virksomheder i begge tilfælde stadig anset for repræsentative med hensyn til de relevante salgsmængder.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italien
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland
-
Ugivis S.A, Belley, Frankrig.
b)
Eksporterende producenter i Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportører, Shu-Lin City
-
Shekai Precision Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportør, Kaohsiung
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er berørt af denne fornyede undersøgelse, er den samme som den, der er defineret i den oprindelige forordning, nemlig visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som i øjeblikket er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
Fire parter gav sig til kende og hævdede, at de varer, der er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10 og 7318 15 51 bør udelukkes fra denne undersøgelses anvendelsesområde, da de angiveligt ikke er fremstillet i Den Europæiske Union. Denne påstand blev afvist, da i) der ikke blev forelagt nogen dokumentation for, at disse varer ville være forskellige med hensyn til de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, og ii) varedækningen under ingen omstændigheder kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
(22)
Efter fremlæggelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev anbefalet at opretholde de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede én af de taiwanesiske eksporterende producenter, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af to metaller ikke burde være omfattet af varedækningen på grund af de betydelige forskelle, der findes mellem disse varer af to metaller og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål for så vidt angår enhedssalgspris, produktionsomkostninger, grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika såvel som anvendelse. Imidlertid kan varedækningen ikke ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, jf. betragtning 21. Denne påstand vil kunne behandles i en interimsundersøgelse om varedækningen, som denne virksomhed kan anmode om.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. KINA
1.1. Indledende bemærkninger
(24)
Som forklaret ovenfor var der ingen af de kinesiske eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Af den grund måtte konklusionerne med hensyn til sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping i det efterfølgende baseres på de bedst mulige foreliggende resultater, især Eurostat-data og de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle kinesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
1.2. Dumping af import i NUP
(26)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der ikke beregnes individuelle dumpingmargener.
(27)
Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Kina til Unionen tilsyneladende indført med dumpingmargener på mellem 13,6 % til 61,8 %. Som nævnt i indledningsmeddelelsen sammenlignede ansøgeren eksportpriserne fra Kina til Unionen med en beregnet normalværdi i Taiwan, der var referencelandet i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Da der ikke var tale om samarbejde fra de kinesiske virksomheder, findes der ingen oplysninger, som kunne føre til en anden konklusion. Endvidere blev det konstateret, at den normale værdi, der var fastsat for den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske virksomhed, var væsentligt højere end den normale værdi, der var blevet fastsat af ansøgeren i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Da der ikke er tegn på, at eksportpriserne fra Kina til Unionen er forskellige fra priserne i anmodningen, er det sandsynligt, at dumpingen fra Kina fortsat har fundet sted på højere niveauer end de niveauer, der var anført i anmodningen.
1.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(29)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, blev sandsynligheden for fornyet dumping også undersøgt.
(30)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet hos de kinesiske producenter og deres eksport til tredjelande.
1.3.1. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(31)
Eftersom der er meget få oplysninger til rådighed om den kinesiske industri for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, blev oplysningerne fra anmodningen om fornyet undersøgelse anvendt til at skønne kapaciteten i Kina. På det grundlag er der tilsyneladende siden 2003 oprettet nye produktionsanlæg i Kina for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden har de kinesiske producenter som følge af de antidumpingforanstaltninger, der er indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (6), og det efterfølgende fald i den kinesiske import af disse varer til Unionen fra 2009 en betydelig uudnyttet produktionskapacitet, der vil kunne anvendes til at fremstille den pågældende vare, da produktionen nemt kan ændres mellem de to forskellige varetyper
1.3.2. EU-markedets attraktivitet
(32)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport af den pågældende vare. Tværtimod er importmængden fra Kina til Unionen steget med 13 % mellem 2007 og NUP ifølge Eurostat-data. Prisudviklingen på kinesisk import for samme periode viste, at ifølge Eurostat steg den gennemsnitlige importpris. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål henhørende under den KN-kode, som repræsenterer 59 % af den samlede importmængde i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. Heraf fremgår, at de kinesiske eksportører stadig var i stand til at øge deres eksportmængde og yderligere sænke deres priser for størstedelen af de berørte eksporterede varer, til trods for de gældende foranstaltninger.
1.3.3. Eksport til tredjelande
(33)
Med hensyn til mængden af og priserne på den kinesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de kinesiske eksportoplysninger vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne for Taric-niveauet, udgør den pågældende vare ca. 3 % af mængden inden for disse HS-koder. Eksportoplysningerne er derfor ikke en særlig nyttig kilde til oplysninger. Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der heller ikke indhentes andre relevante oplysninger om kinesisk eksport til tredjelande.
1.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den gældende uudnyttede kapacitet i Kina og det forhold, at importen af den pågældende vare til Unionen steg i den betragtede periode til trods for antidumpingforanstaltninger, er der faktisk tilsyneladende et incitament for de kinesiske eksporterende producenter til yderligere at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningen får lov til at udløbe.
2. Taiwan
2.1. Indledende bemærkninger
(35)
Det bemærkes, at i betragtning af det store antal taiwanesiske eksporterende producenter, som gav udtryk for deres samarbejdsvilje, blev der udtaget en repræsentativ stikprøve på fire virksomheder/grupper af virksomheder til yderligere undersøgelse. En af disse fire virksomheder trak senere sit tilbud om samarbejde tilbage. Imidlertid blev stikprøven stadig anset for at være repræsentativ, da de resterende virksomheder tegnede sig for 41,6 % af den samlede taiwanesiske eksport (7) til Unionen i NUP.
(36)
Det bemærkes yderligere, at under de udførte kontrolbesøg på stedet hos de resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, var det ikke muligt at kontrollere oplysningerne i den ene af spørgeskemabesvarelserne, og det blev konstateret, at den anden virksomhed havde leveret vildledende oplysninger. De berørte eksporterende producenter blev omgående underrettet om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18, som ville medføre en tilsidesættelse af de leverede oplysninger og anvendelse af de foreliggende faktiske oplysninger. Virksomhederne fik mulighed for at komme med yderligere bemærkninger om dette forhold. Imidlertid ændrede de efterfølgende bemærkninger ikke Kommissionens afgørelse om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger for så vidt angår de to eksporterende producenter. Følgelig blev der beregnet en individuel dumpingmargin for kun én taiwanesisk eksporterende producent.
(37)
Ud fra ovenstående måtte de fleste konklusioner om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, som er anført i det efterfølgende, baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især hvad angår oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, en samarbejdsvillig importør, Eurostat-data og de oplysninger, som ansøgeren havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle taiwanesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
2.2. Dumping af import i NUP
2.2.1. Normal værdi
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(39)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de varetyper, der solgtes til eksport til Unionen. De elementer, der blev taget i betragtning i forbindelse med en definition af varetyper, omfattede i) typen af skruer, bolte og møtrikker ii) kvaliteten af den stål, der var blevet anvendt som råmateriale, iii) DIN-normen i forbindelse med skruer, bolte og møtrikker, iv) diameteren på skruer, bolte og møtrikker samt v) deres længde.
(40)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(41)
Undersøgelsen af, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev foretaget ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(42)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
2.2.2. Eksportpris
(43)
Alle eksportsalg foretaget af den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent til EU-markedet med undtagen af et tilfælde skete direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
For den eksporttransaktion, hvor eksporten til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbunden handelsvirksomhed i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
2.2.3. Sammenligning
(45)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger og pakningsomkostninger, provisioner og rabatter, når dette var relevant og velbegrundet.
2.2.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Baseret på ovennævnte metode blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportør fortsat anvendte dumpingpraksis i NUP. Beregnet på grundlag af 4 ud af de 12 måneder i NUP beløb dumpingen sig til 22 %.
(47)
Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping. I udløbsundersøgelser er det ikke nødvendigt at fastslå en dumpingmargen for alle transaktioner, da en sådan beregning kun er nødvendig for at ændre den gældende antidumpingsforanstaltnings niveau, og det er ikke formålet med en udløbsundersøgelse. De 4 måneder, der blev udvalgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over de 12 måneder i NUP.
(48)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, at visse hjemlige transaktioner, der var indberettet i spørgeskemaet, og som var blevet taget i betragtning i forbindelse med beregningen af den normale værdi, faktisk var beregnet til eksport til Den Europæiske Union og ikke til det hjemlige forbrug. Virksomheden fremførte, at dette videresalg skete gennem uafhængige producenter eller forhandlere i Taiwan af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(49)
Det skal bemærkes, at der ikke var dokumentation for påstanden om, at disse varer ville blive eksporteret til Den Europæiske Union. Derfor måtte denne påstand afvises.
(50)
Med hensyn til anvendelsen af grundforordningens artikel 18 for så vidt angår de andre to eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, er der ikke blevet beregnet en dumpingmargin for dem. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Taiwan angiveligt indført med dumpingmargener på mellem 14 % og 50 %. Der findes ingen oplysninger, som giver anledning til en anden konklusion. Konstateringen af, at den eneste undersøgte virksomhed foretager dumping på EU-markedet, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Taiwan er lavere end denne virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræfter endvidere, at der på baggrund af de undersøgte oplysninger finder dumping sted på nationalt plan.
2.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(51)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt for Taiwan.
(52)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de taiwanesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet for de taiwanesiske producenter og deres eksportpriser til tredjelande.
2.3.1. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(53)
Med hensyn til eksportørernes uudnyttede kapacitet beror følgende konklusioner hovedsageligt på oplysningerne i den fornyede anmodning og på oplysningerne fra kontrolbesøgene, da der kun findes få offentligt tilgængelige oplysninger om den taiwanesiske erhvervsgren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse har nye taiwanesiske producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål investeret i nyt udstyr for at øge deres produktionskapacitet. Desuden fremgår det af kontrolbesøget, at investeringerne i kapaciteten forventes at stige med 12 % i 2011 sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. Den uudnyttede kapacitet hos den samarbejdsvillige producent i NUP var på 7 % af den samlede produktionskapacitet. Lagerbeholdningerne blev anset for at være meget lave, da den samarbejdsvillige virksomhed kun fremstillede den pågældende vare efter ordre.
2.3.2. EU-markedets attraktivitet
(54)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke påvirkede ekspansionen af den taiwanesiske eksport til Unionen. Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger var importmængden fra Taiwan ret stabil mellem 2007 og NUP, men værdien af denne import faldt med 16 % i den samme periode. Det tyder på, at den gennemsnitlige salgspris for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Taiwan faldt i løbet af NUP. Det viser, at trods de gældende foranstaltninger var de taiwanesiske eksportører stadig i stand til at opretholde eksportmængden og yderligere sænke deres priser.
(55)
I den henseende påpegede en af de interesserede taiwanesiske parter, at faldet i de taiwanesiske eksportpriser ikke var et resultat af eksportørernes fjendtlige prisadfærd, men snarere var en følge af prisudviklingen på den centrale råvare, dvs. valsetråd. Det er værd at bemærke, at faldet i råvarepriser påvirkede alle producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på samme måde. Imidlertid er konklusionen om, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de taiwanesiske eksportører, stadig uændret, da det lykkedes disse at opretholde deres eksportmængde på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
2.3.3. Eksportpriser til tredjelande
(56)
Med hensyn til den taiwanesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de taiwanesiske eksportoplysninger, som kunne analyseres, vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne på Taric-niveau, tegnede den pågældende vare sig for ca. 2,6 % af mængden inden for disse HS-koder. Derfor giver sådanne oplysninger ingen mening som kilde til oplysning i forbindelse med eksportmængder og -priser til tredjelande for den pågældende vare fra Taiwan. Imidlertid viser kontrollerede eksportoplysninger fra de tre taiwanesiske eksportører, der indgik i stikprøven, et fald i eksportmængden til tredjelande. Det tyder på, at den taiwanesiske eksport er mere EU-orienteret.
(57)
Det bemærkes også, at oplysningerne fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksportør viser, at enhedssalgsprisen er 10 % højere ved salg til Unionen sammenlignet med andre lande, og at eksportmængden til andre lande kun tegner sig for 20 % af eksportmængden til Unionen.
2.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(58)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Taiwan stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den nuværende uudnyttede kapacitet i Taiwan og EU-markedets attraktivitet ser det rent faktisk ud til, at de taiwanesiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis den nuværende foranstaltning får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(59)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(60)
På det grundlag blev den samlede EU-produktion skønnet til at være på 63 000 ton i undersøgelsesperioden. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(61)
Som anført i betragtning 11 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Ud af de 12 producenter, som indgav oplysninger i forbindelse med udvælgelsen af stikprøven, blev der udvalgt en stikprøve på seks producenter. Efterfølgende som forklaret i betragtning 17 var der en producent, som ikke samarbejdede. De producenter, som var udvalgt til stikprøven, og som samarbejdede, tegnede sig for ca. 31 % af den samlede anslåede EU-produktion.
2. EU-erhvervsgrenen
(62)
Alle EU-producenter, som er omtalt under betragtning 59, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(63)
De relevante Eurostat importstatistikker for KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 sammen med oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning suppleret med de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, blev anvendt til at vurdere udviklingstendenserne med hensyn til mængde og pris.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen, som stammer fra anmodningen om fornyet undersøgelse og suppleret med kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, der indgik i stikprøven, og importmængden oplyst af Eurostat.
(65)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mellem 2007 og NUP forblev forbruget i Unionen relativt stabilt. Imidlertid var der mellem 2007 og 2009 et dramatisk fald på 18 % i tråd med den globale negative virkning af finanskrisen. Mellem 2009 og NUP kom EU-forbruget sig igen og viste en stigning på 20 %.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra de pågældende lande
3.1. Kumulering
(67)
For at foretage en vurdering af kumuleringen af importen fra de pågældende lande blev den individuelle situation for hvert enkelt land undersøgt på baggrund af de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(68)
Det blev konstateret, at importmængderne fra både Kina og Taiwan lå over mindsteniveauet, som er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og som ikke var ubetydelig. Desuden fulgte importmængderne fra de to lande en stort set ensartet udvikling i den betragtede periode og faldt mellem 2007 og 2009 efterfulgt af en stigning i NUP. Med hensyn til de gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 32, fremgik det af prisudviklingen for den kinesiske import, at den gennemsnitlige importpris ifølge Eurostat steg. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål angivet under en KN-kode, der udgør størstedelen af den samlede mængde importeret i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. De taiwanesiske priser faldt i den betragtede periode og var på deres laveste niveau i NUP. Det fremgik også af undersøgelsen, at konkurrencevilkårene mellem de interesserede parter var ens. Betingelserne for kumulering blev således anset for at være opfyldt.
3.2. Dumpingimport fra Kina og Taiwan
(69)
Importen fra Kina og Taiwan udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra de pågældende lande (ton)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Markedsandel for importen fra de pågældende lande
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Importpriser fra de pågældende lande (EUR/ton)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Som det fremgår af ovennævnte tabel steg importmængden fra de pågældende lande med 3 % i den betragtede periode. I tråd med udviklingen inden for forbruget var der et fald i perioden 2008-2009. Imidlertid var dette fald mindre udtalt end faldet i forbruget i samme periode. Mellem 2009 og NUP steg importen igen med op til 43 %.
(71)
De gennemsnitlige importpriser faldt med 5 % i løbet af den betragtede periode. Hvad angår mængderne, var importpriserne på deres laveste niveau i 2009, hvorefter de steg let.
(72)
I den betragtede periode fulgte markedsandelen for dumpingimporten udviklingen i forbruget og forblev stabil på ca. 7 %.
3.3. Prisunderbud
(73)
I lyset af det manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter og det begrænsede samarbejde fra de taiwanesiske eksporterende producenter er der meget få oplysninger, der er tilgængelige med hensyn til de forskellige skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, der eksporteres til Unionen. Dette forhold sammen med den omstændighed, at den pågældende vare omfatter en lang række forskellige former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med en stor prisvariation (f.eks. kan enhedspriserne inden for kategorien træskruer variere op til 30 gange) har gjort det umuligt at foretage en fornuftig prissammenligning i forbindelse med fastsættelsen af underbudsmarginer. Sammenligningen af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, og som er tilpasset prisen ab fabrik, med den gennemsnitlige CIF-importpris i de pågældende lande oplyst af Eurostat viste intet underbud i NUP. Med hensyn til Taiwan eksporterede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent en særlig form for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, for hvilke der er en meget begrænset produktion i Unionen. Følgelig kunne der på grund af den manglende tilsvarende varetype ikke fortages en underbudsberegning for hver enkelt type for denne virksomhed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(74)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(75)
På grund af anvendelsen af stikprøveudtagning blev skadesindikatorerne fastlagt delvis for EU-erhvervsgrenen som helhed og delvis for de producenter, der indgik i stikprøven. Skadesanalysen med hensyn til de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. markedsandel, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, vækst, lagre, beskæftigelse og produktivitet tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed. Derudover er der anvendt oplysninger om de EU-producenter, der indgik i stikprøven (transaktionspriser, investeringer og afkast af investeringer, lønninger, rentabilitet, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital),
4.2. Produktion
(76)
Tabellen nedenfor viser, at produktionen faldt med 17 % i den betragtede periode. Analogt med en faldende efterspørgsel faldt EU-erhvervsgrenens produktion først markant med 24 % mellem 2007 og 2009, hvorefter den steg lidt med 10 % mellem 2009 og NUP.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (ton)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Kilde: Makroøkonomiske data
4.3. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(77)
Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode med 13 %, og i tråd med udviklingen inden for produktionen viste kapacitetsudnyttelsesgraden et lettere fald på 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitetsudnyttelse
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Kilde: Makroøkonomiske data
4.4. Lagerbeholdninger
(78)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i 2008 sammenlignet med 2007 og forblev derefter stabile mellem 2008 og NUP. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var stadig 26 % mindre end i 2007.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.5. Salgsmængde
(79)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 25 % i den betragtede periode. Salgsmængderne faldt med 28 % mellem 2007 og 2009 og nåede deres laveste niveau i 2009. Salgsmængderne kom sig imidlertid igen i NUP og viste en stigning på 5 %, når de blev sammenlignet med niveauet i 2009. Det er værd at bemærke, at denne stigning var meget lavere end stigningen i efterspørgslen (20 %) i samme periode.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Kilde: Makroøkonomiske data
4.6. Markedsandel
(80)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt gradvist 12 procentpoint mellem 2007 og NUP.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Kilde: Makroøkonomiske data
4.7. Vækst
(81)
Som det fremgår af tabel 1 i betragtning 65 faldt EU-forbruget mellem 2007 og 2009, hvorefter det steg igen til næsten samme niveau som i 2007. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid 12 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, hvorimod det lykkedes for den berørte import at holde markedsandelen stabil.
4.8. Beskæftigelse
(82)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Kilde: Makroøkonomiske data
4.9. Produktivitet
(83)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 10 % mellem 2007 og NUP. Den nåede sit laveste niveau i 2009, inden den steg igen i NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Kilde: Makroøkonomiske data
4.10. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(84)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viste en markant nedadgående tendens mellem 2007 og 2009, hvor de faldt med 50 % Det skyldtes til dels det betydelige fald i omkostningerne til de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Salgspriserne steg igen i NUP, sammenlignet med 2009, men var stadig 35 % lavere end sammenlignet med priserne i begyndelsen af den betragtede periode.
(85)
Undersøgelsen viste, at faldet i salgspriserne mellem 2007 og 2009 delvis afspejlede den økonomiske krises indvirkning, som førte til et fald i omkostningerne på 28 % i den periode. Dette fald afspejlede hovedsageligt prisudviklingen på nikkel, som er det væsentligste råmateriale i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Imidlertid viste undersøgelsen, at der på trods af finanskrisens negative virkning på salgspriserne også var et pres i nedadgående retning via importen især fra andre tredjelande, som tog til på EU-markedet til trods for det lave forbrug, og trykkede prisen på de vigtige varetyper, som blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen, der var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne. Det førte til en kraftig forværring af EU-erhvervsgrenens præstationer i denne periode. Selv om salgspriserne steg i NUP sammenlignet med 2009, var deres niveau ikke tilstrækkeligt til at dække alle omkostninger og gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at opnå en fornuftig fortjeneste.
(86)
Salgspriserne i nedennævnte tabel er gennemsnitlige priser pr. ton, og de er hovedsageligt afhængige af produktsammensætningen. Som forklaret i betragtning 73 kan priserne inden for visse kategorier af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål variere op til 30 gange.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.11. Lønninger
(87)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 12 %.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.12. Investeringer
(88)
EU-erhvervsgrenen investerede i 2008 kraftigt i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål sammenlignet med de øvrige år, der var omfattet af den betragtede periode. Efter dette år var der et fald i investeringerne.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.13. Rentabilitet og investeringsafkast
(89)
Som nævnt i betragtning 85 fremgik det af undersøgelsen, at selvom faldet i salgspriserne til dels afspejlede faldet i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens pris under pres fra importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, og den dækkede ikke alle omkostninger ved fremstilling og salg af disse varer. Det førte til en betydelig forringelse af rentabiliteten, der var positiv i 2007, og derefter negativ, jf. nedennævnte tabel.
(90)
Investeringsafkastet faldt betydeligt fra 29 % i 2007 til -17 % i NUP.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.14. Likviditet og evne til at rejse kapital
(91)
Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode. Den nåede det laveste niveau i 2009, hvorefter den steg let. Imidlertid var likviditeten i NUP stadig betydeligt lavere end i 2007.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.15. Dumpingmargenens størrelse
(92)
Trods de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping på et niveau mellem 13,6 % og 61,8 % for Kina og mellem 14 % og 50 % for Taiwan, hvor oplysningerne for begge stammede fra anmodningen om fornyelse og fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Taiwan. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige.
4.16. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(93)
Næsten alle de undersøgte indikatorer viste en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter 2007. På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra de pågældende lande steget let, og det er lykkedes at holde deres markedsandel stabil. I 2009 da den finansielle krise påvirkede den overordnede efterspørgsel i Unionen, og salgspriserne var under pres, mistede EU-producenterne en væsentlig del af deres kunder. Kun nogle af EU-producenterne kunne øge deres produktionsmængder ved at fremstille andre former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (f.eks. af kulstofstål) og opnåede stordriftsfordele, hvilket således kunne kompensere for de tabte salgsmængder af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Samtidig bestræbte EU-producenterne sig på at øge deres investeringer for at producere mere effektivt. EU-erhvervsgrenen kunne i NUP forbedre sine præstationer, selvom den fortsat var tabsgivende. Situationen forventes ikke forbedret i betragtning af den meget lave grad af forventet kapacitetsudnyttelse.
5. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(94)
Det fremgik af undersøgelsen, at trods de gældende foranstaltninger og det faldende EU-forbrug i den betragtede periode er importen fra Kina og Taiwan steget let i den betragtede periode, hvilket har holdt markedsandelen stabil.
(95)
Som nævnt i betragtning 73 var det ikke muligt at foretage en fornuftig prissammenligning mellem de pågældende landes importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet set i lyset af den manglende information om, hvilke varetyper der er eksporteret af de kinesiske og taiwanesiske eksporterende producenter og den store prisvariation mellem de forskellige varetyper, der befinder sig i dette gennemsnitsprissegment. Faktisk kunne eksportpriserne hos den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske producent ikke sammenlignes på en fornuftig måde med priserne hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, da der ikke fandtes lignende varetyper.
(96)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, hævdede den samarbejdsvillige taiwanesiske producent i betragtning 22, at virksomhedens eksport ikke har skadet ansøgeren, da den pågældende fremstiller en form for skruer, bolte, møtrikker og lignende af rustfrit stål, som kun få EU-producenter fremstiller i begrænsede mængder. I den forbindelse skal det for det første bemærkes, at skadesanalysen er foretaget for EU-erhvervsgrenen som helhed og ikke kun for ansøgeren. For det andet er der indført foranstaltninger for varedækningen som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, og som forklaret i betragtning 21 er det ikke muligt at ændre varedækningen i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
5.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier i 2007, var EU-erhvervsgrenen i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise gjorde sig bemærkbar i slutningen af 2008. Selv da der indtrådte en stagnation på markedet, især i 2009, fortsatte nogle EU-producenter deres investeringer for at erstatte forældede maskiner og udstyr og således sænke produktionsomkostningerne og blive mere konkurrencedygtige over for dumpingimporten fra de pågældende lande og den stigende lavprisimport fra andre tredjelande. Desuden stod EU-producenterne, da der mærkedes et fald i efterspørgslen, også over for store distributører med en stærk forhandlingsposition, som begyndte at udøve et større pres på priserne, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens økonomiske situation negativt.
5.3. Import fra andre lande
(98)
Virkningen af importen fra andre tredjelande er også blevet analyseret. Deres samlede importmængde steg med 26 % i den betragtede periode fra ca. 52 000 ton til ca. 66 000 ton. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med 28 % i den betragtede periode, og deres markedsandel steg således fra 42,5 % i 2007 til 54,2 % i NUP.
(99)
Størstedelen af importen fra andre tredjelande synes at stamme fra Indien, Filippinerne og Malaysia. Importen fra disse tre lande tegnede sig for en samlet markedsandel på ca. 36 % i NUP.
(100)
Med hensyn til importen fra Indien steg den med 141 % i den betragtede periode fra ca. 8 000 ton i 2007 til næsten 20 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 32 % i den samme periode og lå betydeligt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Derfor øgede de indiske eksportører deres markedsandel fra 6,7 % i 2007 til 16,4 % i NUP.
(101)
Importen fra Filippinerne viser en lignende tendens som for Indien og steg med 129 % i den betragtede periode fra ca. 6 000 ton i 2007 til næsten 14 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 38 % i den samme periode og underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Filippinernes markedsandel er derfor steget fra 4,9 % i 2007 til 11,4 % i NUP.
(102)
Med hensyn til importen fra Malaysia tegnede de malaysiske eksportører sig stadig for en markedsandel på 8,2 % i NUP, selvom der var en faldende tendens i importen i den betragtede periode (- 27 %). Endvidere var den gennemsnitlige importpris fra Malaysia ifølge Eurostat-data højere end for de pågældende lande i begyndelsen af den betragtede periode, hvorimod priserne i den anden del var betydeligt lavere.
(103)
Det kan konkluderes, at eksportører i andre tredjelande, især Indien, Filippinerne og Malaysia, tilsyneladende har draget fordel af eksistensen af antidumpingforanstaltninger over for Kina og Taiwan. I anden del af den betragtede periode blev den indiske og filippinske import mere end fordoblet til priser under priserne i Kina og Taiwan, mens importen fra Malaysia viste en faldende tendens. Dette yderligere pres på priserne havde også en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis fortjeneste og andre finansielle indikatorer viste en kraftig negativ tendens fra 2008 og fremad. Derfor har udviklingen af importen, især fra Indien og Filippinerne, bestemt bidraget til EU-erhvervsgrenens tab af markedsandel og den negative udvikling af den finansielle situation.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Markedsandel for importen fra andre lande
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importpris fra andre lande (EUR/ton)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Importmængde fra Indien (ton)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
Markedsandel for importen fra Indien
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importpris fra Indien (EUR/ton)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Importmængde fra Filippinerne (ton)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Markedsandel for importen fra Filippinerne
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importpris fra Filippinerne (EUR/ton)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importpris fra Malaysia (EUR/ton)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Konklusion
(104)
EU-forbruget forblev ret stabilt i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen mistede 25 % af sin salgsmængde i Unionen i samme periode, hvilket førte til et tab af markedsandel fra 50,6 % i 2007 til 38,6 % i NUP. På samme tid lykkedes det for dumpingimporten fra de pågældende lande at opretholde den stabile markedsandel.
(105)
Mellem 2007 og NUP udviklede de fleste indikatorer sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 17 % hhv. 25 %, kapacitetsudnyttelsen faldt og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Rentabiliteten faldt fra 7 % til -3 % i NUP, og likviditeten viste en lignende negativ tendens.
(106)
Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev ødelagt af den stadig stigende dumpingimport fra de pågældende lande og af lavprisimport fra andre tredjelande.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Forholdet mellem de pågældende landes eksportmængder og -priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen
(107)
Som følge af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportører findes der ingen oplysninger om deres eksportpriser til andre markeder. Med hensyn til Taiwan er de gennemsnitlige eksportpriser til tredjelande lavere end priserne til EU-markedet, jf. de oplysninger, der er tilgængelige fra de kontrollerede virksomheder. Det er derfor opfattelsen, at de taiwanesiske eksportører vil have et incitament til at omdirigere betydelige eksportmængder fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2. Uudnyttet kapacitet i de pågældende lande
(108)
Ud fra de tilgængelige oplysninger lader det til, at der er en stor produktionskapacitet både i Kina og Taiwan, og begge lande har evnen til at øge deres produktionsmængder hurtigt. I den forbindelse mindes der om, at beskatningen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina i 2009 (8) har ført til et fald i den kinesiske import og har frigjort kapacitet, som kunne anvendes til produktionen af denne vare. Det er desuden værd at bemærke, at ved en omgåelsesundersøgelse, der for nylig blev afsluttet, blev de foranstaltninger, der var indført i forbindelse med visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina, udvidet til at omfatte importen afsendt fra Malaysia (9). Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.
3. Konklusion
(109)
Det er klart, at producenterne i de pågældende lande har potentiale til at øge deres eksportmængder betydeligt til EU-markedet. Med hensyn til Taiwan er eksportpriserne til tredjelande tilsyneladende lavere end de priser, der opkræves på EU-markedet, hvilket øger sandsynligheden for, at en del af tredjelandseksporten vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det vil efter al sandsynlighed have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(110)
Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder fra de pågældende lande til dumpingpriser, er det sandsynligt, at det vil medføre en yderligere forværring af dens salg, markedsandel og salgspriser såvel som en generel forværring af dens finansielle situation. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede sårbare situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(111)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EU's interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(112)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(114)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den økonomisk set sunde situation, som gjorde sig gældende i begyndelsen af den betragtede periode. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen imidlertid salgsmængde og markedsandel, og salgspriserne faldt, hvorimod importen fra de pågældende lande steg let trods de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, og den blev tabsgivende. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens situation vil forværres.
3. Importørernes og brugernes interesser
(115)
Ingen af de 20 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse samarbejdede kun én bruger, og det blev konkluderet, at brugerne kunne skaffe den undersøgte vare ikke bare fra de pågældende lande, men også hos andre leveringskilder. Det blev desuden yderligere konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville få en væsentlig negativ indvirkning på brugerne i erhvervsgrenen i betragtning af den marginale indvirkning af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på omkostningerne i de efterfølgende produktionsled.
(116)
Kun én ud af de tre importører, der indgik i stikprøven, besvarede spørgeskemaet. Dennes andel af importen fra de pågældende lande var meget begrænset og tegnede sig for 1,1 % i NUP. Endvidere fremgik det af undersøgelsen, at importøren havde en sund rentabilitet (mellem 5 % og 10 %), hvorimod den pågældende vares andel i forhold til den samlede virksomhedsaktivitet lå på under 10 %. Det kan følgelig konkluderes, at hvis foranstaltningen fortsætter, vil det have en meget begrænset indvirkning på denne importør.
4. Konklusion
(117)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(118)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der er pålagt importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, og som er indført ved forordning (EF) nr. 1890/2005, bør opretholdes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomheder
Anti-dumping-told (%)
TARIC-tillægskode
Kina
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Alle andre virksomheder
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Virksomheder anført i bilaget
15,8
A649
Alle andre virksomheder
23,6
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. januar 2012.