РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 21. marts 2012
om Den Tjekkiske Republiks Statstøtte SA.29864 (C 6/10 - ex N 1/10), til České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - mulige Statsstøttemæssige konsekvenser af lån fra Osinek a.s.)
(meddelt under nummer C(2012) 1664)
(Kun den tjekkiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/637/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) med hensyn til støttesag SA.29864 (C 6/2010, ex NN 1/10, CP 371/09) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, under hensyntagen til disse bemærkninger og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
I maj 2009 erfarede Kommissionen via offentligt tilgængelige oplysninger, at et statsejet selskab under likvidation ved navn Osinek a.s. (»Osinek«) havde accepteret at yde et lån på 2,5 mia. CZK (ca. 100 mio. EUR) til ČSA - Czech airlines, a.s. (»ČSA«). Kommissionen anmodede ved brev af 14. maj 2009 og 24. september 2009 Den Tjekkiske Republik om oplysninger. Den Tjekkiske Republik fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 10. september 2009 og 25. november 2009.
(2)
Ved brev af 24. februar 2010 meddelte Kommissionen Den Tjekkiske Republik sin beslutning om at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning (»åbningsskrivelse«). Den Tjekkiske Republik fremsendte bemærkninger hertil ved brev af 26. april 2010. Kommissionen har stillet yderligere spørgsmål i brev af 6. juli 2010, som Den Tjekkiske Republik besvarede den 15. september 2010.
(3)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.
(4)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra fire interesserede parter: Travel Service og Icelandair Group den 10. marts 2011, Czech Connect Airlines a.s. den 11. marts 2011, JOB AIR Technic a.s. den 10. marts 2011 og ČSA den 14. marts 2011. Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Den Tjekkiske Republik, som fik mulighed for at svare. Kommissionen modtog svaret i brev af 12. maj 2011.
2. DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN
2.1. Lånet fra Osinek
(5)
Den foranstaltning, der undersøges, er et lån, som Osinek ydede den 30. april 2009 til det tjekkiske nationale luftfartsselskab, ČSA. Lånet blev udbetalt i tre trancher som følger:
a)
Første tranche på 800 mio. CZK blev udbetalt den 11. maj 2009.
b)
Anden tranche på 900 mio. CZK blev udbetalt den 30. juli 2009.
c)
Tredje tranche på 800 mio. CZK blev udbetalt den 24. september 2009.
(6)
Den forventede dato for tilbagebetalingen var den 30. november 2010 med mulighed for udsættelse af fristen. Rentesatsen var tremåneders PRIBOR (Prague Interbank Offered Rate) plus en risikomargen på 300 basispunkt som risikopræmie, dvs. 5,51 % på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen. Renten forfaldt til betaling hvert kvartal på den sidste bankdag (renteperiode). Renten blev beregnet dagligt fra dagen før tilbagebetalingen af lånet fra Osinek.
(7)
Ifølge de tjekkiske myndigheder afspejler en risikomargen på 300 basispoint på korrekt vis en passende risikomargen på baggrund af den økonomiske situation i selskabet, som havde en B-rating fra Standard & Poor's (skrøbelig økonomisk situation), og sikkerhedsstillelsen for lånet, der beløb sig til 110 % af lånebeløbet.
(8)
Den stillede sikkerhed for lånet omfattede bygninger i Prags lufthavn, Ruzyně Praha, jord, lagerbeholdninger og reservedele. Markedsværdien af det meste af den stillede sikkerhed var fastsat af en uafhængig ekspert. Der blev indgået fire tillægsaftaler til låneaftalen med Osinek, som udvidede og ændrede den stillede sikkerhed (3). De tjekkiske myndigheder fastholdt, at alle disse ændringer var i overensstemmelse med betingelserne i låneaftalen med Osinek om, at det reelle lånebeløb på intet tidspunkt må overstige 90 % af værdien af den stillede sikkerhed eller det aftalte maksimale lånebeløb.
(9)
Lånet fra Osinek blev ikke tilbagebetalt som oprindeligt planlagt, men i stedet blev den stillede sikkerhed frigivet og gælden kapitaliseret den 30. juni 2010 (gæld-for-aktie-bytte).
Tabel 1
Oversigt over aktiver, der sikrer lånet fra Osinek
Sikkerhedsstillelse
Værdi i CZK (mio.)
Værdi fastslået af
Anvendelsesperiode
Operationel bygning - Hangar F (inklusive jorden under bygningen)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 1. juni 2009
Fra 11. maj 2009 (første tranche)
Administrationsbygning »APC« (inklusive jorden under bygningen)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 30. juli 2009 (anden tranche) indtil 9. december 2009 (annulleret ved tredje tillægsaftale)
Reservedele (roterende reservedele og/eller erstatningsmotorer)
[150 - 165]
Værdien fastsat på grundlag af bogført nettoværdi pr. 30. september 2009
Fra 24. september 2009 (tredje tranche)
Reservedele (roterende, type A310 (alle) og Boeing)
[520 - 575]
Værdien fastsat på grundlag af bogført nettoværdi pr. 30. september 2009
Fra 24. september 2009 (tredje tranche) indtil 25. januar 2010 (fjerde tillægsaftale)
Jorden rundt om APC-administrationsbygningen
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 23. juli 2009 (første tillægsaftale) indtil 25. januar 2010
Jorden rundt om og op til Hangar F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 23. juli 2009 (første tranche)
Reservedele, type: A319/320
[265 - 290]
På grundlag af bogført nettoværdi
Fra 23. juli 2009 (første tranche)
Reservedele, type: A310, ATR og Boeing
[440 - 485]
På grundlag af bogført nettoværdi
Fra 22. september 2009 (anden tranche)
Flysimulator
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 10. september 2009
Fra 22. september 2009 (anden tranche)
1 Boeing 737-55s, registreringsmærke: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 7. december 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
2 Boeing 737-55s, registreringsmærker: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 7. december 2010
Fra 9. december 2009 (tredje tranche) indtil 25. januar 2010 (fjerde tillægsaftale)
It-materiel
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Ekspertudtalelse af 30. november 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
Firmamærket »ČSA CZECH AIRLINES«
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, ekspertudtalelse af 30. november 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
ČSA's andel i ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., ekspertudtalelse af 20. januar 2010
Fra 25. januar 2010 (fjerde tranche)
2.2. Afgørelsens rækkevidde
(10)
I beslutningen af 24. februar 2010 om at indlede proceduren henvises der til lånet fra Osinek på 2,5 mia. CZK på grundlag af den låneaftale, der blev indgået den 30. april 2009, og det antages heri, at der allerede var stillet sikkerhed for lånet på grundlag af den tjekkiske regerings resolution nr. 1343 af 26. oktober 2009. Kommissionen fik imidlertid meddelelse om frigivelsen af den stillede sikkerhed og kapitaliseringen heraf (gæld-for-aktie-bytte) den 12. maj 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Omstruktureringsplan), som fandt sted i juni 2010. Denne afgørelse vedrører derfor kun selve lånet fra Osinek på 2,5 mia. CZK på grundlag af den låneaftale, der blev indgået den 30. april 2009. Vurderingen af frigivelsen af den stillede sikkerhed og Osineks efterfølgende gæld-for-aktie-bytte vil blive genstand for den endelige afgørelse i sag SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek var et kreditformidlende selskab, der blev oprettet med henblik på at føre tilsyn med lukningen af kulminerne i Den Tjekkiske Republik og rehabiliteringen af området. På det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, var selskabet 100 % ejet af de tjekkiske myndigheder under det tjekkiske finansministeriums tilsyn. Den 5. november 2008 gik Osinek i likvidation. Inden likvidationen rådede Osinek stadig over midler og ledte efter sigende efter forskellige investeringsmuligheder. Låneaftalen med Osinek blev indgået og undertegnet den 30. april 2009 på Osineks vegne af selskabets likvidator. For at indkredse potentielle risici i forbindelse med lånet bestilte Osinek en økonomisk analyse af ČSA hos en uafhængig ekspert, European Business Consulting spol. s.r.o. (»EBC«), og en juridisk analyse fra et advokatfirma, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Den 29. september 2009 undertegnede Osinek og det tjekkiske erhvervs- og handelsministerium en aftale, i henhold til hvilken Osineks fordringer på ČSA som følge af låneaftalen blev overført til ministeriet som følge af Osineks likvidationsprocedure. ČSA modtog meddelelse herom samme dag. Den 8. marts 2010 var Osineks likvidationsprocedure gennemført.
(13)
Den 3. maj 2010 vedtog den tjekkiske regering resolution nr. 333 om en omstruktureringsplan for ČSA, i henhold til hvilken den tjekkiske regering gav erhvervs- og handelsministeriet besked om at frigive pantet for visse dele af den stillede sikkerhed, inden ČSA's registrerede kapital blev øget. Kapitaliseringen af lånet (gæld-for-aktie-bytte) havde hjemmel i denne resolution og blev gennemført den 30. juni 2010.
2.4. Støttemodtageren ČSA
(14)
ČSA har været Den Tjekkiske Republiks nationale luftfartsselskab siden 1923. Det har hovedsæde i Prag og driver Prags lufthavn, Ruzyně Praha. ČSA er det største luftfartsselskab med base i Prags lufthavn og befordrer 37 % af de passagerer, hvis rejse starter eller slutter i Prag. ČSA er medlem af SkyTeam Alliance. Inden omstruktureringen havde ČSA 51 fly. ČSA tilbyder ruteflyvning (til 104 destinationer i 44 lande). ČSA forestår også charterflyvninger, fragtflyvning, ground handling (ca. 60 % af alle passagerer i Prags lufthavn), vedligeholdelse af fly, uddannelse af besætningen og catering, og selskabet driver toldfrie butikker i Prags lufthavn og står for det toldfrie salg om bord.
2.4.1. Ejerstrukturen
(15)
ČSA er et statsejet selskab, idet Den Tjekkiske Republik ejer 95,69 % af aktierne via finansministeriet. Minoritetsaktionærerne er Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prag by (1,53 %) og Bratislava by (0,51 %).
(16)
Efter omstruktureringen har den tjekkiske stat til hensigt at finde en strategisk partner til ČSA. Som forberedelse til den planlagte privatisering besluttede den tjekkiske regering at skabe en ny selskabsstruktur under Český Aeroholding, a.s. (»ČAH«).
(17)
Den 25. oktober 2011 godkendte de tjekkiske konkurrencemyndigheder oprettelsen af ČAH, som vil omfatte ČSA, Prags lufthavn, Ruzyně Praha, og ČSA's nuværende datterselskaber, dvs. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services s.r.o.). ČAH's ledelse og struktur har elementer af et finansielt holdingselskab, idet dets formål er at omstrukturere selskaber, der er med i holdingselskabet, for derved at gøre det lettere for dem at få adgang til finansiering på markedsvilkår og forberede dem på den kommende privatisering.
2.4.2. Selskabets økonomiske situation
(18)
ČSA har haft problemer, som er blevet betydelig værre i 2009, da den nuværende økonomiske krise var på sit højeste. Selv om selskabet på intet tidspunkt har været ved at blive genstand for insolvensbehandling i henhold til tjekkisk lovgivning, har det oplevet en klar negativ tendens i udviklingen af dets vigtigste finansielle indikatorer.
Tabel 2
ČSA's egenkapital og registrerede kapital, 2006-2009 (i tusinde CZK)
2006
2007
2008
2009
Egenkapital
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Kilde: Årsberetninger fra ČSA.
Tabel 3
Ændringer i ČSA's finansiering (i tusinde CZK)
(i tusinde CZK)
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Resultat
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Omsætning (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Nettolikviditeten fra transaktioner
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Gæld
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Aktivernes nettoværdi
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Kilde: ČSA's årsregnskaber
(19)
Selskabet havde overskud i 2007 og 2008. Forretningsresultatet var dog betydeligt dårligere i 2009. Dets omsætning var faldet lidt i de fire foregående år, men likviditeten var faldet betydeligt. Gældens størrelse var mere eller mindre uændret. Selskabet kompenserede for sine tab ved salg af aktier, navnlig i regnskabsåret 2009.
(20)
Selskabets situation blev forværret i løbet af 2009, navnlig efter sommeren, som traditionelt er en gunstig periode for ČSA.
2.5. Beslutning om at indlede proceduren
(21)
Den 24. februar 2010 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure. Kommissionen gav i sin beslutning udtryk for sin tvivl om, hvorvidt ČSA allerede på tidspunktet for lånet var kriseramt i betydningen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (6) (»rammebestemmelserne«).
(22)
Kommissionen gav desuden udtryk for tvivl om, hvorvidt Osineks lånebetingelser til ČSA under hensyntagen til dets økonomiske situation gav ČSA en økonomisk fordel, som det ikke ville have opnået under normale markedsvilkår. Kommissionen stillede endvidere spørgsmålstegn ved, om lånet omfattede statsstøtte, og om denne støtte så var forenelig med gældende statssstøtteregler, navnlig Kommissionens meddelelse »Midlertidige EF-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise« (»de midlertidige rammebestemmelser«) (7). Hvis det skønnes, at lånet fra Osinek omfatter statsstøtte, vil denne foranstaltning have skadelige virkninger for konkurrencen, f.eks. for virksomheder, der driver flyruter fra Prags lufthavn, Ruzyně Praha, eller som konkurrerer med ČSA og dets datterselskaber på andre markeder.
3. BEMÆRKNINGER FRA DEN TJEKKISKE REPUBLIK
(23)
Som svar på Kommissionens beslutning om at indlede proceduren fremlagde Den Tjekkiske Republik bemærkninger, hvori den gjorde opmærksom på, at lånet fra Osinek opfyldte »det markedsøkonomiske investorprincip«, fordi det ikke gav ČSA en uberettiget økonomisk fordel.
(24)
Den Tjekkiske Republik fandt bl.a., at på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen med Osinek var ČSA ikke et kriseramt selskab, men først blev det så sent som i august 2009. Den Tjekkiske Republik gør gældende, at ČSA trods de stigende problemer altid har været i stand til at sikre sin levedygtighed. Situationen ændrede sig imidlertid i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, og den blev stadig værre i løbet af året som følge af den globale økonomiske recession, som ramte verdens transportmarkeder hårdt (8). Sammen med destabiliserede oliemarkeder og valutasvingninger var det med til at forværre ČSA's økonomiske situation.
(25)
I løbet af 2009 tog ČSA udgangspunkt i prognoser, der var baseret på de foregående års resultater og forventede væsentligt bedre resultater i sommerperioden. Resultaterne for første halvdel af 2009, som ledelsen fik forelagt i midten af august, viste alligevel et betydeligt fald i ČSA's gennemsnitlige indtægter i juni. I august 2009 blev ledelsen klar over, at selskabet ikke længere kunne fortsætte uden øjeblikkelige omkostningsreducerende foranstaltninger og økonomisk bistand fra eksterne kilder.
(26)
Hvad angår statsstøtteelementet i lånet fra Osinek, fastholder Den Tjekkiske Republik, at rentens størrelse opfylder betingelserne i meddelelsen fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (»meddelelsen om referencesatser«) (9). Den Tjekkiske Republik finder, at det var passende at anvende den tremåneders PRIBOR-sats som grundsats til at fastsætte renten på det pågældende lån i lyset af de finansielle markeders udsving på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen med Osinek.
(27)
ČSA vurderes ikke i henhold til ratingsystemer, så Den Tjekkiske Republik er ikke i stand til at fremlægge bevis for sin formodning om, at ČSA var berettiget til en B-rating på det tidspunkt, hvor låneaftalen med Osinek blev undertegnet. Den Tjekkiske Republik henviser dog til en rapport af 27. april 2009 fra EBC, i henhold til hvilken ČSA er solvent og kreditværdig.
(28)
Den Tjekkiske Republik har gentaget, at for at sikre lånet var ČSA nødt til at stille en sikkerhed svarende til mindst 110 % af lånet i hele dets løbetid. Det faktiske lånebeløb, der blev ydet til ČSA, måtte således på intet tidspunkt være på over 90 % af værdien af den samlede sikkerhedsstillelse. Den Tjekkiske Republik bekræftede, at dette krav under alle omstændigheder var opfyldt, og fremlagde en evalueringsrapport vedrørende de aktiver, der blev brugt som sikkerhedsstillelse for lånet.
(29)
Den Tjekkiske Republik tilføjede desuden, at i lyset af at Osinek havde betydelige disponible finansielle ressourcer, ledte dets likvidator efter investeringsmuligheder, der ville give et afkast. Inden Osinek indgik låneaftalen, havde likvidatoren bestilt et uafhængigt konsulentfirma, EBC og et advokatfirma, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík til at udarbejde en økonomisk og juridisk analyse af lånetilbuddet. EBS's analyse bekræftede, at ČSA kunne anses for solvent, og at risikoen for, at et lån til ČSA kunne forårsage tab for eller skade Osinek var minimal. På grundlag af denne analyse besluttede likvidatoren, at et lån til ČSA kunne udgøre en fordelagtig måde at deponere Osineks disponible finansielle ressourcer på.
(30)
Den Tjekkiske Republik gjorde desuden opmærksom på, at selv om Kommissionen fandt, at betingelserne for Osineks lån var gunstigere end dem, der blev tilbudt på markedet, var lånet foreneligt med betingelserne i de midlertidige rammebestemmelser.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(31)
Under den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra tre interesserede parter og fra den part, der nød godt af den undersøgte foranstaltning, nemlig ČSA (betragtning 4).
(32)
ČSA's bemærkninger afspejler i alt væsentligt Den Tjekkiske Republiks bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren, der er redegjort for ovenfor. ČSA gentager, at lånet fra Osinek blev ydet på markedsvilkår, da Osinek handlede som en rationel markedsøkonomisk investor og snarere var motiveret af kommercielle hensyn end økonomiske eller sociale. ČSA fremsætter desuden bemærkninger til kvantificeringen af det mulige statsstøtteelement, såfremt Kommissionen skulle konkludere, at lånet fra Osinek blev ydet til en gunstig rente, dvs. formode, at ČSA's rating var dårligere end »B« og/eller at sikkerhedsstillelsen ikke blev betragtet som »høj«,
(33)
Alle interesserede tredjeparter er konkurrenter til ČSA og repræsenteres af det samme advokatfirma. Deres analyse er i et vist omfang identisk. De interesserede tredjeparter finder, at Osineks lån til ČSA udgjorde statsstøtte, som satte selskabet i stand til at konkurrere på illoyale vilkår ved at fastsætte sine priser på et niveau, som andre konkurrenter, der ikke havde modtaget statsstøtte, ikke kunne tilbyde, uden at de mistede muligheden for at dække deres omkostninger og skabe et rimeligt overskud (10).
(34)
De interesserede tredjeparter gjorde opmærksom på, at ČSA havde svære problemer allerede inden 1. juli 2008. De påpegede desuden, at lån fra Osinek blev ydet til en væsentlig lavere rente end, hvad en bank ville kræve under lignende omstændigheder i lyset af ČSA's økonomiske situation, tilbagebetalingsperiodens længde, kvaliteten af sikkerhedsstillelsen og den ringe sandsynlighed for, at ČSA reelt kunne tilbagebetale lånet. Under disse omstændigheder måtte lånet fra Osinek anses for at udgøre ulovlig statsstøtte, som er uforenelig med EU-reglerne. En konkurrent, som fremsatte bemærkninger, hævdede, at ČSA havde opfyldt kravet om, at mere end halvdelen af dets registrerede kapital var forsvundet i 2007, 2008 og 2009. I 2008 og 2009 forsvandt mere end en fjerdedel af ČSA's registrerede kapital over de forudgående 12 måneder. Den samme konkurrent forklarede, at det på grundlag af faldet i ČSA's registrerede kapital i 2008 kan det formodes, at selskabet allerede den 1. juli 2008 opfyldte begge betingelser for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed i betydningen i punkt 10, litra a) i rammebestemmelserne.
(35)
De interesserede tredjeparter hævdede endvidere, at som følge af selskabets negative cash flow, de mange kreditorer og det forhold, at selskabet havde finansielle forpligtelser, der forfaldt og skulle betales inden 30 dage, kan det antages, at selskabet led af truende insolvens fra slutningen af 2007 og derfor bør betragtes som en kriseramt virksomhed fra 2007 (i henhold til punkt 10, litra c) i rammebestemmelserne).
5. BEMÆRKNINGER FRA DEN TJEKKISKE REPUBLIK TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(36)
Den Tjekkiske Republik var uenig i de interesserede tredjeparters bemærkninger og enig i ČSA's bemærkninger. Den Tjekkiske Republik fastholdt, at lånet fra Osinek blev ydet på markedsvilkår og i overensstemmelse med meddelelsen om referencesatser. De tjekkiske myndigheder gjorde ligeledes gældende, at ČSA var i stand til at fungere uden statsstøtte frem til anden halvdel af 2009. Situationen med hensyn til ČSA's aktiver var ikke blevet meget dårligere i første halvdel af 2009, og værdien heraf steg rent faktisk fra [8 340-9 255] mio. CZK i første kvartal af 2009 til [8 990-9 920] mio. CZK i andet kvartal af 2009.
(37)
Den Tjekkiske Republik bemærker, at selv om de driftsresultater, ČSA offentliggør, er udarbejdet i henhold til de tjekkiske regnskabsstandarder og International Financial Reporting Standards (IFRS), baserede de interesserede tredjeparter udelukkende deres bemærkninger på de resultater, der var udarbejdet i henhold til de tjekkiske regnskabsstandarder, og denne metode giver ikke et sandt billede af selskabets drift. Regnskaber, der er udarbejdet i henhold til IFRS, giver flere oplysninger om selskabets økonomiske situation og er derfor mere hensigtsmæssige. ČSA anvender de tjekkiske regnskabsstandarder, fordi selskabet er forpligtet til det i henhold til tjekkisk skattelovgivning. ČSA's aktiviteter er dog ikke begrænset til Den Tjekkiske Republik, men dækker hele verden, og det er årsagen til, at ČSA også anvender IFRS. Den Tjekkiske Republik påpeger, at IFRS anvendes af bankerne, når de træffer beslutninger om lån, fordi de anses for at være mere præcise end de tjekkiske regnskabsstandarder.
(38)
Den Tjekkiske Republik fremlagde sluttelig bevis for, at på det tidspunkt, hvor Osinek ydede sit lån til ČSA, opfyldte selskabet ikke betingelserne for at være insolvent i henhold til den tjekkiske lov om insolvens (11).
6. SPØRGSMÅLET OM STATSSTØTTE
(39)
I EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, fastsættes følgende: »… er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«
(40)
Kriterierne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative. For at fastslå, om de anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om alle nedenstående betingelser er opfyldt. Den økonomiske støtte skal:
-
ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler,
-
give modtageren en økonomisk fordel
-
begunstige visse virksomheder eller visse produktioner,
-
fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og
-
påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.1. Statsmidler og tilregnelse til staten
(41)
Støttebegrebet omfatter enhver begunstigelse, som finansieres direkte eller indirekte med statsmidler og ydes af staten selv eller af organer, der optræder på vegne af staten.
(42)
Det skal derfor først fastslås, om lånet fra Osinek skal betragtes som statsmidler. Som nævnt ovenfor var Osinek på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, 100 % ejet af det tjekkiske finansministerium og derfor er det uanset dets status som selskab eller en hvilken som helst andet juridisk status et offentligt foretagende i betydningen i artikel 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (12). Kommissionen finder således, at lånet fra Osinek blev finansieret med statsmidler.
(43)
Domstolen har imidlertid også fastslået, at selv om staten er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af virksomheden trufne foranstaltninger såsom den pågældende låneaftale. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af denne foranstaltning. På det punkt anførte Domstolen, at det må antages, at en foranstaltning, som er truffet af en offentlig virksomhed, efter omstændighederne kan tilregnes staten på grundlag af en bedømmelse af sagens omstændigheder som helhed og den sammenhæng, hvori foranstaltningen er truffet (13).
(44)
Disse omstændigheder kan være integrationen af selskabet i den offentlige forvaltnings strukturer, arten af dets aktiviteter og udøvelsen af disse på markedet på normale konkurrencemæssige vilkår sammen med private aktører, selskabets juridiske status (hvorvidt det er omfattet af forvaltningsret eller almindelig selskabsret), omfanget af det tilsyn, de offentlige myndigheder udøver over for selskabets ledelse, eller andre omstændigheder, der i dette særlige tilfælde viser, at de offentlige myndigheder er involveret i vedtagelsen af en foranstaltning eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke er involveret, idet der også tages hensyn til foranstaltningens omfang, indhold eller de betingelser, der gælder for den.
(45)
Kommissionen bemærker, at flertallet af medlemmerne af Osineks tilsynsråd er repræsentanter for offentlige myndigheder (såsom finansministeriet).
(46)
Osinek gik i likvidation den 5. november 2008, efter at dets eneaktionær på samme dato havde truffet beslutning herom. Selv om en likvidator i henhold til tjekkisk lovgivning skal handle uafhængigt og uden instrukser fra selskabets organer under likvidationsproceduren, har Kommissionen endvidere bemærket, at likvidatoren blev udpeget af det tjekkiske finansministerium, som var eneaktionær i Osinek.
(47)
De tjekkiske myndigheder har desuden sendt Kommissionen ekspertudtalelserne fra JUDr. Jiří Rybář og JUDr. Pavel Štrbík, hvori det henstilles, at inden beslutningen om at yde et lån til ČSA skulle Osineks likvidator konsultere Osineks aktionær, dvs. Den Tjekkiske Republik.
(48)
Hvad angår statens tilsyn med Osineks aktiviteter, har Kommissionen endvidere bemærket, at den tjekkiske regering efterfølgende også traf beslutning om at frigive den sikkerhed, der var stillet lånet fra Osinek, og ved resolution nr. 333 at konvertere fordringerne til andele i ČSA's egenkapital.
(49)
Kommissionen konkluderer derfor, at beslutningen om at lade Osinek yde lånet kan tillægges den tjekkiske stat. Lånet fra Osinek skal derfor anses som værende finansieret med statsmidler.
6.2. Økonomisk fordel
(50)
Kommissionen bemærker, at hvis staten stiller supplerende kapital til rådighed for et selskab på bedre betingelser end de normale markedsbetingelser, kan dette i henhold til veletablerede principper i EU-retten falde inden for anvendelsesområdet for EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, da det i betydningen i denne artikel vil medføre, at et bestemt selskab begunstiges. For at afgøre, om staten har givet en virksomhed en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser, anvender Kommissionen »det markedsøkonomiske investorprincip« (14).
(51)
I henhold til dette princip vil der ikke være tale om statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsøkonomiske vilkår, og som er af en størrelse, der kan sammenlignes med den offentlige sektors forvaltningsorganer, under tilsvarende omstændigheder kunne være foranlediget til at foretage den omhandlede kapitaltilførsel. Kommissionen skal derfor vurdere, om en privat investor ville have gennemført transaktionen på de samme vilkår. En hypotetisk investor handler som en fornuftig investor, der ønsker at maksimere sin fortjeneste uden dog at løbe en for stor risiko i forhold til afkastet. I henhold til dette princip bør kapital, som staten direkte eller indirekte stiller til rådighed for en virksomhed under forhold, der svarer til de normale markedsbetingelser, ikke betragtes som statsstøtte (15).
(52)
I henhold til fast retspraksis finder det markedsøkonomiske investorprincip anvendelse på lån. Når det anvendes på ydelse af lån, rejser det spørgsmålet om, hvorvidt en privat investor ville have ydet lånet til låntager på de vilkår, det faktisk blev ydet (16). Kommissionen vurderer i den henseende, om lånet er ydet på normale markedsvilkår, og om sådanne lån kan opnås i en forretningsbank. Hvad angår betingelserne for sådanne lån, tager Kommissionen også hensyn til bl.a. både rentesatsen og den sikkerhed, der stilles til dækning for lånet. Kommissionen vurderer, om den givne sikkerhed er tilstrækkelig til at tilbagebetale lånet fuldt ud i tilfælde af misligholdelse, og undersøger selskabets økonomiske situation på det tidspunkt, lånet blev givet (17).
(53)
Kommissionen bemærker, at ČSA er en retlig person, der er involveret i økonomiske aktiviteter og derfor betragtes som en virksomhed i betydningen i EUF-traktatens artikel 107. For at fastslå, om lånet fra Osinek blev ydet på gunstige vilkår eller på markedsvilkår, kontrollerer Kommissionen, om rentesatsen på det pågældende lån er i overensstemmelse med Kommissionens referencesatser som fastsat i meddelelsen om referencesatser, som anvendes som en indikator for markedssatsen.
(54)
Hvad angår den relevante dato, der skal tages hensyn til ved sammenligningen af rentesatsen på det pågældende lån med referencesatsen, har Kommissionen allerede givet udtryk for sin holdning i beslutningen om at indlede proceduren, nemlig at det skal være datoen for det retligt bindende dokument, i henhold til hvilket lånet blev ydet, dvs. 30. april 2009 (datoen for indgåelsen af låneaftalen mellem Osinek og ČSA).
(55)
Den Tjekkiske Republik hævder, at ČSA på det tidspunkt stadig havde adgang til ekstern finansiering fra private banker og først blev en kriseramt virksomhed i august 2009. I begyndelsen af 2009 svarede ČSA's kreditværdighed til ratingkategori B.
(56)
For at kontrollere Den Tjekkiske Republiks udsagn konsulterede Kommissionen flere private banker med forretningsforbindelser til ČSA om deres interne rating af ČSA i de første seks måneder af 2009, ændringerne i den interne rating af ČSA mellem juli 2008 og juli 2009, betingelserne for lån, der blev ydet til ČSA i de seks første måneder af 2009 og andre bemærkninger vedrørende ČSA's kreditværdighed i de første seks måneder af 2009. Tre private banker fremlagde oplysninger på betingelse af, at oplysningerne ville blive holdt fortrolige, kun ville blive brugt til Kommissionens interne vurdering og ikke ville blive givet til nogen tredjepart, inklusive ČSA og de tjekkiske myndigheder.
(57)
Selv om alle disse banker erkendte, at ČSA's økonomiske situation blev forværret i begyndelsen af 2009, blev der ydet arbejdskapitallån og stillet kreditfaciliteter til rådighed for ČSA i første halvdel af 2009. De tre private bankers interne rating af ČSA svarer mere eller mindre til en B-rating.
(58)
Kommissionen bemærker, at bankernes svar er ensartede og af god kvalitet. Selv om virksomhedens interne rating blev dårligere, synes denne degradering ikke at være stor nok til at begrunde en højere risikomargen.
(59)
Kommissionen bemærker desuden som allerede anført i beslutningen om at indlede proceduren og på grundlag af oplysningerne fra Den Tjekkiske Republik, at UniCreditBank ydede et mellemlangt arbejdskapitallån (4 år) på 200 mio. CZK til ČSA i september 2008, for hvilket der blev stillet garanti i en flysimulator. Den 25. juni 2009 øgede UniCreditBank som følge af fravigelsen fra de finansielle indikatorer, der var opnået enighed om i låneaftalen, risikomargenen for lånet til ČSA fra 160 basispoint (aftale i september 2008) til 325 basispoint over enmåneds PRIBOR-satsen (dvs. en rentesats på 5,10 % p.a. den 25. juni 2009). Kommissionen bemærker, at denne rentesats, som afspejlede ČSA's nyligt forværrede økonomiske situation, ligger under rentesatsen for Osineks lån (5,51 % p.a.) og svarer nogenlunde til en referencesats for et selskab med en B-rating (med høj sikkerhedsstillelse).
(60)
På baggrund heraf kan det konkluderes, at ČSA principielt havde adgang til ekstern finansiering på det tidspunkt, hvor Osinek ydede lånet, og at ČSA's kreditværdighed i første halvdel af 2009 svarede til en B-rating.
(61)
Sikkerhedsstillelsen for lånet omfattede bygninger i Prags lufthavn, Ruzyně Praha, jord, lagerbeholdninger og reservedele. Markedsværdien af den stillede sikkerhed blev fastsat af uafhængige eksperter fra Den Tjekkiske Republik, som er registreret enten i registret over ekspertinstitutter eller det tjekkiske justitsministeriums centrale register over autoriserede eksperter og har erfaring inden for evaluering af aktiver (18).
(62)
Kommissionen bemærker, at datoen for rapporten vedrørende vurderingen af den sikkerhed, der stilles i form af Hangar F (se tabel 1) er 1. juni 2009, mens første tranche af lånet fra Osinek blev udbetalt den 11. maj 2009. De tjekkiske myndigheder har indgivet en erklæring af 6. maj 2009 fra YBN Consult, som bekræfter værdien af den stillede sikkerhed. En sådan erklæring er i overensstemmelse med punkt 5.9.11 i låneaftalen med Osinek, forudsat at den fuldstændige evalueringsrapport indgives inden én måned fra datoen for udbetalingen af første tranche. Kommissionen bemærker, at denne betingelse var opfyldt.
(63)
Kommissionen har desuden kritisk evalueret de indgivne evalueringsrapporter. Evalueringerne giver ikke anledning til bekymring, da der ikke er opdaget nogen åbenlyse fejl, der er anvendt accepterede metoder, og evalueringerne er baseret på troværdige formodninger. Kommissionen finder derfor, at resultaterne af disse evalueringsrapporter udgør en hensigtsmæssig tilnærmelse til realistiske markedspriser for de aktiver, der blev stillet som sikkerhed for lånet fra Osinek. For en af de forskellige typer sikkerhed, der blev stillet (reservedele), var værdien baseret på den bogførte nettoværdi. Kommissionen finder, at denne værdifastsættelsesmetode er egnet til denne type aktiver, da reservedele let kan omsættes i handel, og deres værdi bør derfor svare til deres oprindelige købspris minus samlet afskrivning.
(64)
I låneaftalen fastsættes det, at det reelle lånebeløb ikke må overstige 90 % af værdien af den stillede sikkerhed, dvs. at værdien af den stillede sikkerhed skal udgøre mindst 110 % af lånebeløbet. På grundlag af de fremlagte oplysninger var værdien af den oprindeligt stillede sikkerhed som aftalt i låneaftalen af 30. april 2009 på det tidspunkt, hvor første tranche blev udbetalt (maj 2009), på mindst [110-117] %, på tidspunktet for udbetalingen af den anden tranche (juli 2009) på mindst [120-132] % og på tidspunktet for udbetalingen af den tredje tranche (september 2009) på mindst [128-141] %. Herudover blev der via flere tillægsaftaler til låneaftalen med Osinek (se betragtning 8) tilføjet yderligere aktiver som sikkerhed, og nogle aktiver blev frigivet.
Tabel 4
Oversigt over den stillede sikkerhed for lånet fra Osinek på forskellige tidspunkter
Dato for ændringen
Beløb, der blev udbetalt
(i mio. CZK)
Værdien af den stillede sikkerhed (i mio. CZK)
% i sikkerhedsstillelse
11. maj 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. juli 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. juli 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. december 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. januar 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
I meddelelsen om referencesatser antages det, at en »høj« sikkerhedsstillelse indebærer en tabsprocent givet misligholdelse under eller på 30 %, hvilket svarer til, at værdien af den stillede garanti udgør mindst 70 % af lånebeløbet. Kommissionen bemærker, at den stillede garanti for lånet er betydeligt højere, hvilket skaber en stor sikkerhedsmargen, hvad angår eventuelle afvigelser fra vurderingen af værdien af den stillede garanti.
(66)
En passende rentesats ifølge meddelelsen om referencesatser ville på det tidspunkt være på 5,16 % p.a. (grundsats 2,96 % + 220 basispoint = 5,16 % p.a.). Margenen på 220 basispoint afspejler en B-rating, således om det bekræftes af de private banker og den høje sikkerhedsstillelse, se ovenfor.
(67)
Den rentesats er lavere end rentesatsen for lånet fra Osinek (tremåneder PRIBOR-sats (19) + 300 basispoint), hvilket den 30. april 2009 gav en rente på 5,51 % p.a.
(68)
En analyse af den anvendte rentesats (tremåneders PRIBOR plus 300 basispoint) og referencesatsen plus en margen på 220 basispoint viser, at disse satser er sammenlignelige, hvad angår den til grundlaget anvendte metode, samt det generelle niveau for de anvendte satser, herunder den relevante risikomargen.
(69)
PRIBOR er en referenceværdi for rentesatserne på markedet for interbankindskud, som beregningsinstansen for den tjekkiske nationalbank og Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20) beregner (fastsætter) på grundlag af referencebankernes noteringer for salg af indskud (dvs. bud).
(70)
Rentesatsen for lånet fra Osinek er baseret på PRIBOR beregnet for lån med en løbetid på 3 måneder. Referencesatsen er baseret på etårige pengemarkedsrentesatser. Kommissionen forbeholder sig dog ret til at anvende kortere eller længere løbetider i visse tilfælde.
(71)
En analyse af udviklingen i de to rentesatser i Osinek-lånets løbetid (april 2009-juni 2010) viser, at de to satser rent faktisk er sammenlignelige. De gennemsnitlige rentesatser (21) for tidsrummet april 2009-juni 2010 er næsten de samme (4,77 % for PRIBOR + 300 basispoint, 4,79 % for referencesatsen inklusive en risikomargen på 220 basispoint). Den lille forskel på to basispoint skyldes forskelle i justeringsmetoden. PRIBOR justeres dagligt, mens referencesatsen kun justeres med visse måneders mellemrum.
(72)
På den baggrund kan den anvendte rentesats accepteres som en passende indikator for markedsrenten. På grundlag af meddelelsen om referencesatser er foranstaltningen i overensstemmelse med markedet og medfører derfor ikke en økonomisk fordel for ČSA.
(73)
Kommissionen bemærker endvidere, at ČSA's betaling af renter til kreditoren skete i fuld overensstemmelse med betingelserne for låneaftalen med Osinek (22).
6.3. Selektivitet
(74)
I henhold EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, betragtes en foranstaltning som statsstøtte, når visse virksomheder eller visse produktioner begunstiges. I denne sag bemærker Kommissionen, at lånet fra Osinek kun blev ydet til ČSA. Der er dermed tale om en selektiv foranstaltning som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
6.4. Konkurrencefordrejning og handelspåvirkning
(75)
Hvad angår de kumulative kriterier, der definerer statsstøtte, er virkningerne for samhandlen mellem EU-medlemsstaterne og konkurrencefordrejningen i denne sag ubestridelige og blev ikke engang bestridt af de tjekkiske myndigheder. ČSA konkurrerer med andre luftfartsselskaber i Den Europæiske Union, navnlig efter ikrafttrædelsen af tredje fase af liberaliseringen af lufttrafikken (»tredje pakke«) den 1. januar 1993. De pågældende foranstaltninger satte ČSA i stand til fortsat at fungere, således at selskabet ikke, som det var tilfældet med de øvrige konkurrenter, skulle lide under følgerne af sine dårlige økonomiske resultater.
6.5. Konklusion
(76)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte til ČSA, da lånet fra Osinek blev ydet på de betingelser, som en markedsøkonomisk investor ville kræve. Rentesatsen for lånet fra Osinek var i overensstemmelse med den referencerente, der fastsættes på grundlag af meddelelsen om referencesatser, da ČSA havde en B-rating på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, hvilket bekræftes af private banker, og der blev i hele lånets løbetid stillet en sikkerhed, der udgjorde væsentligt mere end 70 % af lånebeløbet, jf. meddelelsen om referencesatser.
7. STØTTENS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED
(77)
Kommissionen har dog analyseret, om foranstaltningen, hvis lånet anses for at omfatte statsstøtte, ville være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), på grundlag af de midlertidige rammebestemmelser.
(78)
Osinek ydede lånet i 2009. Foranstaltningen har til formål at gøre det lettere for en virksomhed at få adgang til ekstern finansiering på et tidspunkt, hvor kreditmarkederne ikke fungerer normalt, men har alvorlige problemer som følge af finanskrisen, og hvor finanskrisen (de stramme kreditvilkår) påvirker økonomien bredt og fører til alvorlige problemer i medlemsstaternes økonomier.
(79)
Den 17. december 2008 tog Kommissionen fat på at løse denne krise ved at vedtage de midlertidige rammebestemmelser. Heri erkender Kommissionen »den aktuelle finanskrises alvorlige karakter og dens virkninger for medlemsstaternes samlede økonomi«. Kommissionen konkluderede endvidere, at »det i et begrænset tidsrum kan være berettiget, at der ydes visse former for statsstøtte for at afhjælpe disse vanskeligheder, og at denne statsstøtte kan erklæres forenelig med fællesmarkedet på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b)«.
7.1. Overholdelse af punkt 4.4.2 i de midlertidige rammebestemmelser
(80)
Foranstaltningen skal vurderes på grundlag af kravene i punkt 4.4.2 i de midlertidige rammebestemmelser (»Støtte i form af rentetilskud«).
(81)
I henhold til de midlertidige rammebestemmelser skal den anvendte rentesats mindst være lig med centralbankens dag-til-dag-rente plus en præmie, der er lig med forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og gennemsnittet af centralbankens dag-til-dag-rente i perioden 1. januar 2007-30. juni 2008 plus en kreditrisikopræmie svarende til låntagers risikoprofil, jf. meddelelsen om referencesatser.
(82)
Dag-til-dag-renten for Den Tjekkiske Republik den 30. april 2009 var på 1,45 % (23). Forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og gennemsnittet af centralbankens dag-til-dag-rente i perioden 1. januar 2007-30. juni 2008 var 68 basispoint.
(83)
Kreditrisikopræmien svarende til låntagers risikoprofil var på 220 basispoint. Præmien er baseret på en B-rating (se betragtning 57) og en høj sikkerhedsstillelse i lyset af den sikkerhed, der tilbydes (se betragtning 64 og 65).
(84)
I henhold til de midlertidige rammebestemmelser skulle minimumssatsen derfor være på 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Den faktiske rentesats på lånet fra Osinek var på 5,51 %. Som følge heraf blev lånet fra Osinek ydet med en højere rentesats end det minimum, der tillades i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(85)
I henhold til punkt 4.4 i de midlertidige rammebestemmelser kræves det endvidere, at to yderligere betingelser opfyldes, for at lånet kan betragtes som støtte, der er forenelig med det indre marked:
(86)
For det første skal aftalen være indgået senest den 31. december 2010. De reducerede rentesatser kan anvendes på rentebetalinger frem til den 31. december 2012.
(87)
Låneaftalen med Osinek blev indgået den 30. april 2009. Lånes skal tilbagebetales ad én gang den 30. november 2010. Låneaftalen opfylder derfor den første betingelse.
(88)
For det andet må låntager ikke pr. 1. juli 2008 være en kriseramt virksomhed.
(89)
I punkt 9 i rammebestemmelserne fastsættes det, at der ikke findes nogen præcis EU-definition på en kriseramt virksomhed, og at Kommissionen anser en virksomhed for at være kriseramt, hvis den ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som dens ejer/aktionærer og kreditorer er villige til at indskyde, er i stand til at bremse de tab, som med rimelig stor sikkerhed vil kvæle den på kort eller mellemlang sigt, medmindre de offentlige myndigheder griber ind.
(90)
I punkt 10, litra b) i rammebestemmelserne tydeliggøres det, at en virksomhed betragtes som kriseramt, hvis der er tale om et selskab, hvor i det mindste nogle af deltagerne hæfter ubegrænset for virksomhedens gæld, når over halvdelen af egenkapitalen som opført i virksomhedens regnskaber er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder.
(91)
I 2008 var ČSA's registrerede kapital på 2 735 mio. CZK. På grundlag af CAS-standarden faldt selskabets egenkapital til 101 mio. CZK samme år.
Tabel 5
Egenkapital og registreret kapital i 2007 og 2008 (i tusinde CZK)
Kilde: ČSA's årsregnskaber
2007
6/2007
7/2007
8/2007
9/2007
10/2007
11/2007
12/2007
Egenkapital
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/2008
2/2008
3/2008
4/2008
5/2008
6/2008
Egenkapital
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/2008
8/2008
9/2008
10/2008
11/2008
12/2008
Egenkapital
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Selv om mere end halvdelen af ČSA's registrerede kapital allerede var forsvundet den 1. juli 2008, er den anden betingelse i punkt 10 a) i rammebestemmelserne - at over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder - ikke opfyldt. Den del af egenkapitalen, der forsvandt mellem juni 2007 og juli 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK) svarer kun til [0,8-1,5] % af den registrerede kapital.
(93)
Med henblik på rammebestemmelsernes punkt 10, litra c), betragtes en virksomhed desuden som kriseramt, når den efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursbehandling. De tjekkiske myndigheder bekræftede, at der i henhold til artikel 3 i den tjekkiske lov om insolvens ikke kan indledes insolvensbehandling af ČSA.
(94)
I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne kan en virksomhed, selv hvis ingen af de i punkt 10 i nævnte omstændigheder foreligger, alligevel anses for kriseramt, især hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue.
(95)
Ændringerne i ČSA's økonomiske resultater i det relevante tidsrum viste ikke en klar negativ tendens (se tabel 3). Selskabet havde et tab ved udgangen af 2006, men kom over det og kunne fremvise et positivt resultat for 2007. Ved udgangen af første kvartal af 2008 blev der efterfølgende registreret et tab på [800-880] mio. CZK. Situationen havde imidlertid forbedret sig ved udgangen af andet kvartal, dvs. pr. 30. juni 2008. En lignende tendens kan bemærkes i likviditetssituationen. ČSA's omsætning faldt langsomt på årsbasis i det pågældende tidsrum. Det kan imidlertid ikke konkluderes, at omsætningen faldt væsentligt inden 30. juni 2008.
(96)
Selskabets gæld blev mindsket mellem marts 2008 og juni 2008 og steg så igen de følgende seks måneder. Værdien af aktiverne svingede i det pågældende tidsrum uden tydelig tendens.
(97)
Konklusionen er, at tendensen i de finansielle kriterier, der er fastsat i punkt 11 i rammebestemmelserne, ikke klart viser de sædvanlige tegn på en virksomhed, der er kriseramt inden 30. juni 2008. ČSA havde endvidere stadig adgang til finansiering på det tidspunkt, som det fremgår af det forhold, at det kunne opnå et lån fra en privat bank i september 2008 (se betragtning 59).
(98)
Kommissionen bemærker, at der kan ydes støtte, der er i overensstemmelse med det indre marked, jf. punkt 4.4. i de midlertidige rammebestemmelser, til virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008, men som efterfølgende fik problemer som følge af den globale finanskrise og økonomiske krise. Det forhold, at ČSA er en virksomhed, der fik problemer på et senere tidspunkt, berører derfor ikke støttens forenelighed med det indre marked i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(99)
Kommissionen finder derfor, at ČSA ikke var et kriseramt selskab pr. 1. juli 2008, og at det derfor var omfattet af de midlertidige rammebestemmelser.
7.2. Konklusion
(100)
I lyset af ovennævnte opfylder lånet fra Osinek alle betingelser i punkt 4.4. i de midlertidige rammebestemmelser. Selv hvis lånet fra Osinek blev vurderet til at udgøre statsstøtte, ville foranstaltningen stadig være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
8. KONKLUSION
(101)
Kommissionen konkluderer, at lånet fra Osinek ikke omfatter statsstøtte. Selv hvis lånet fra Osinek blev vurderet til at omfatte statsstøtte, ville foranstaltningen desuden stadig være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(102)
Denne afgørelse omfatter ikke sikkerhedsstillelsen for og kapitaliseringen af lånet fra Osinek den 30. juni 2010. Vurderingen af denne foranstaltning vil blive genstand for den endelige afgørelse i sag nr. SA.30908 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den foranstaltning, som Den Tjekkiske Republik har gennemført for České aerolinie, a. s. i form af et lån på i alt 2,5 mia. CZK ydet af Osinek a.s. på grundlag af en låneaftale af 30. april 2009 udgør ikke statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og selv om den gjorde, er den forenelig med det indre marked i henhold til nævnte traktats artikel 107, stk. 3, litra b).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Tjekkiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2012.