РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 165/2010 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните по отношение на афлатоксините
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) се установяват максимално допустимите количества на афлатоксин B1 и на общото замърсяване с афлатоксини (афлатоксин B1 + G1 + B2 + G2) в редица хранителни продукти.
(2)
Необходимо е да се изменят максимално допустимите количества на афлатоксините в някои храни, за да се вземат предвид развитието на Codex Alimentarius и новата информация, която се съдържа в неотдавна обявени научни становища.
(3)
Codex Alimentarius установява равнище от 15 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми и шам фъстък, предназначени за последваща обработка, и равнище от 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък за непосредствена консумация (3).
(4)
Научният комитет за замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие на 25 януари 2007 г. становище за потенциалното увеличаване на риска за здравето на потребителите, породено от възможното увеличаване на съществуващите максимално допустими количества за афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък и в техните производни продукти (4). Комитетът CONTAM стигна до заключението, че промяната в максимално допустимите количества за общото замърсяване с афлатоксини от 4 до 8 или 10 μg/kg в бадеми, лешници и шам фъстък би имало незначително отражение върху оценките за експозицията чрез храната, за риска от рак и за изчислените граници на експозиция (ГЕ). Комитетът заключи също така, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо, тъй като афлатоксините са генотоксични и канцерогенни. Данните сочат, че общата експозиция на приемани с храната афлатоксини може да бъде намалена, като се ограничи броят на силно замърсените храни, които достигат до пазара, чрез по-ефикасно правоприлагане и намаляване на експозицията от хранителни източници, различни от бадеми, лешници и шам фъстък.
(5)
На 16 юни 2009 г. Комитетът CONTAM прие становище относно въздействието върху общественото здраве на увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък (5). Комитетът стигна до заключението, че въз основа на наличната през 2007 г. информация, увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък, включително за бразилски орехи, няма да има неблагоприятни последици за общественото здраве. Като се имат предвид продължаващите понастоящем дискусии в комисията Codex Alimentarius по отношение на максимално допустимите количества на афлатоксини в бразилските орехи, целесъобразно е да се изравнят максимално допустимите количества за афлатоксини в бразилските орехи с определените от Codex количества за бадеми, лешници и шам фъстък.
(6)
Codex Alimentarius установи единствено общи максимално допустими количества за замърсяване с афлатоксини. Съответното максимално допустимо количество афлатоксин B1 бе определено чрез справка в използваната от ЕОБХ за оценка на експозицията база данни за наличие на афлатоксини в храната.
(7)
В становището на ЕОБХ относно афлатоксините се отбелязва, че маслодайните семена и техните производни продукти имат значителен принос за експозицията на афлатоксини на човека. Комитетът заключи, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо. Освен това от нотификациите, предавани чрез системата за бързо предупреждение за храните и фуражите (RASFF), е постъпила информация за високи равнища на афлатоксини в маслодайни семена като слънчогледови семена, семена от пъпеш и др. Във връзка с това се предлага да се определят максимално допустими количества за афлатоксини в маслодайни семена, различни от фъстъци, подобно на съществуващите максимално допустими количества за фъстъци. Тъй като обаче афлатоксините почти напълно се отстраняват при процеса на производство на рафинирани растителни масла, целесъобразно е да се предвиди изключение за маслодайните семена, в това число фъстъците, предназначени за смилане за рафинирано растително масло, и за рафинираното растително масло.
(8)
Беше установено максимално допустимо количество от 2 μg/kg за афлатоксин B1 и 4 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини за всички зърнени култури и всички техни производни продукти с изключение на царевица, предназначена за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека, за която е било определено максимално допустимо количество от 5 μg/kg за афлатоксин B1 и 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини. Неолющеният ориз по правило съдържа афлатоксини малко над максимално допустимите количества. След лющенето - процес, при който люспите се отстраняват, количеството на афлатоксините в белия олющен ориз е по-малко от максимално допустимите количества. Поради това е целесъобразно към ориза да се приложи същият подход, както онзи, който понастоящем се прилага по отношение на царевицата и да се определи по-високо максимално допустимо количество на афлатоксин B1 и по-високо равнище на общо замърсяване с афлатоксини за ориз, който е предназначен за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека или употреба като съставка в храни.
(9)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от черупчестите плодове. Според получени неотдавна научни данни обаче част от замърсяването с афлатоксин може да бъде локализирано в черупката на бразилските орехи. Поради това е целесъобразно да се измени бележката под линия в приложението, в която се определя процедурата, която трябва да бъде следвана при анализ на цели черупчести плодове, за да бъде взета под внимание тази скорошна научна информация.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя, както следва:
1.
Член 4 се заменя със следното:
„Член 4
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, черупчестите плодове, сушените плодове, ориза и царевицата
Фъстъци, други маслодайни семена, черупчести плодове, сушени плодове, ориз и царевица, които не са съобразени със съответните максимално допустими количества афлатоксини, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, могат да бъдат пускани на пазара, при условие че посочените храни:
а)
не са предназначени за пряка консумация от човека или за употреба като съставка в храни;
б)
отговарят на изискванията за съответните максимално допустими количества, посочени в точки 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 и 2.1.12 от приложението;
в)
са подложени на обработка, включваща сортиране или друга механична обработка, като след тази обработка максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, не са надвишени и в резултат от тази обработка не се получават други вредни остатъци;
г)
са етикетирани по начин, който ясно показва тяхната употреба и носят обозначението „преди консумация от човека или употреба като съставка в храни продуктът подлежи на сортиране или на друга механична обработка, с цел намаляване на замърсяването с афлатоксини“. Обозначението трябва да бъде нанесено на етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н. или в оригиналния съпровождащ документ. Идентификационният код на пратката/партидата трябва да бъде незаличимо нанесен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от партидата и в оригиналния съпровождащ документ.“
2.
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, техните производни продукти и за зърнените храни
На етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н., както и в оригиналния съпровождащ документ, трябва да е ясно обозначена предвидената употреба. Съпровождащият документ трябва да бъде ясно свързан с пратката чрез посочване на идентификационния код на пратката, който е поставен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от пратката. Освен това стопанската дейност на получателя на пратката, вписан в съпровождащия документ, трябва да бъде съвместима с предвидената употреба.
При липса на ясно обозначение, че предвидената им употреба не е за консумация от човека, максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5 и 2.1.11 от приложението, се прилагат към всички фъстъци, други маслодайни семена и техните производни продукти и към зърнените храни, пуснати на пазара.
По отношение на направеното изключение за фъстъци и други маслодайни семена, предназначени за смилане и прилагането на максимално допустимите количества, посочени в точка 2.1.1 от приложението, изключението се отнася само за пратки, на чийто етикет ясно е отбелязана употребата, за която са предвидени, и на които е указано „продукт, предназначен за смилане за производство на рафинирано растително масло“. Обозначението се поставя на етикета на всеки отделен пакет, кутия и т.н., както и в придружаващ/ите документ/и. Крайното местоназначение трябва да бъде предприятието за смилане.“
3.
Приложението се изменя, както следва:
а)
подраздел 2.1 (Афлатоксини) се заменя с текста в приложението към настоящия регламент;
б)
бележка под линия 5 се заменя със следното:
„(5)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от фъстъците и черупчестите плодове. Ако се анализират цели фъстъци и черупчести плодове, при изчисляването на съдържанието на афлатоксини се приема, че цялото количество от тях се намира в годната за консумация част, като се прави изключение само за бразилските орехи.“;
в)
добавят се следните бележки под линия:
„(40)
Маслодайни семена, попадащи под кодове по КН 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 и техни производни продукти под код КН 1208; семената от пъпеш попадат под код ex 1207 99.
(41)
Когато техни производни/преработени продукти са получени/преработени единствено или почти единствено от съответните черупчести плодове, максимално допустимите количества, определени за съответните черупчести плодове се прилагат също и за производните/преработените продукти. В другите случаи за производните/преработените продукти се прилагат член 2, параграф 1 и член 2, параграф 2.“
Член 2
Настоящият регламент не се прилага за кайсиеви ядки, слънчогледови семена, маслодайни семена, различни от фъстъци и преработени продукти от тях, които са пуснати на пазара преди датата на прилагане в съответствие с разпоредбите, приложими към посочената дата.
Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на десетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от датата на влизането му в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2010 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 165/2010
af 26. februar 2010
om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer, for så vidt angår aflatoksiner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (2) er der fastsat grænseværdier for aflatoksin B1 og samlet aflatoksinindhold (aflatoksin B1 + G1 + B2 + G2) i en række fødevarer.
(2)
Det er nødvendigt at ændre visse grænseværdier for aflatoksiner i visse fødevarer for at tage hensyn til udviklingen i Codex Alimentarius og nye oplysninger i den seneste videnskabelige rådgivning.
(3)
Codex Alimentarius har fastsat en grænseværdi på 15 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i mandler, hasselnødder og pistacienødder bestemt til videreforarbejdning og en grænseværdi på 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i »spiseklare« mandler, hasselnødder og pistacienødder (3).
(4)
Den 25. januar 2007 vedtog Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en udtalelse om den potentielt øgede risiko for forbrugernes sundhed ved en eventuel forhøjelse af de eksisterende grænseværdier for aflatoksiner i mandler, hasselnødder og pistacienødder og produkter heraf (4). Ekspertpanelet konkluderede, at en ændring af grænseværdierne fra 4 til 8 eller 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i mandler, hasselnødder og pistacienødder kun ville få begrænsede virkninger for den skønnede eksponering gennem kosten, kræftrisikoen og de beregnede eksponeringsmargener (MOE). Panelet konkluderede endvidere, at eksponeringen for aflatoksiner fra alle kilder bør være så lav, som det med rimelighed er muligt, eftersom aflatoksiner er genotoksiske og kræftfremkaldende. Det fremgår af dataene, at den samlede eksponering for aflatoksiner gennem kosten vil kunne nedbringes ved at reducere antallet af stærkt forurenede fødevarer, der kommer ud på markedet, gennem en mere effektiv håndhævelse af grænseværdierne og en nedbringelse af eksponeringen fra andre fødevarer end mandler, hasselnødder og pistacienødder.
(5)
Ekspertpanelet vedtog den 16. juni 2009 en erklæring om virkningerne for folkesundheden af en forhøjelse af grænseværdierne fra 4 μg/kg til 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i andre trænødder end mandler, hasselnødder og pistacienødder (5). Panelet konkluderede, at der på grundlag af de i 2007 foreliggende oplysninger ikke ville være negative virkninger for folkesundheden forbundet med at forhøje grænseværdierne fra 4 μg/kg til 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i andre trænødder, herunder paranødder. På baggrund af de igangværende drøftelser i Codex Alimentarius om grænseværdien for aflatoksiner i paranødder bør grænseværdien for aflatoksiner i paranødder bringes på linje med Codex’ grænseværdi for mandler, hasselnødder og pistacienødder.
(6)
Codex Alimentarius har kun fastsat en grænseværdi for det samlede aflatoksinindhold. Den tilsvarende grænseværdi for aflatoksin B1 er fastsat ved hjælp af den database over forekomsten af aflatoksiner i fødevarer, som EFSA anvender til vurdering af eksponeringen.
(7)
I EFSA's udtalelse om aflatoksiner bemærkes det, at oliefrø og produkter heraf i høj grad bidrager til menneskers eksponering for aflatoksiner. EFSA konkluderede, at eksponeringen for aflatoksiner fra alle kilder bør være så lav, som det med rimelighed er muligt. Herudover fremgår det af meddelelser i det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF), at oliefrø som f.eks. solsikkefrø, melonfrø osv. indeholder store mængder aflatoksiner. Det foreslås derfor, at der også fastsættes en grænseværdi for andre oliefrø end jordnødder på linje med de eksisterende grænseværdier for jordnødder. Men da aflatoksiner elimineres næsten fuldstændigt ved forarbejdning med henblik på fremstilling af raffinerede vegetabilske olier, bør oliefrø, herunder jordnødder, som er bestemt til knusning med henblik på fremstilling af raffineret vegetabilsk olie, og raffineret vegetabilsk olie ikke være omfattet af denne grænseværdi.
(8)
Der er fastsat en grænseværdi på 2 μg/kg for aflatoksin B1 og 4 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i alt korn og alle produkter fremstillet på basis af korn, undtagen majs, der skal undergå sortering eller anden fysisk behandling inden konsum, for hvilken der er fastsat en grænseværdi på 5 μg/kg for aflatoksin B1 og 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold. Uafskallet ris indeholder ofte aflatoksiner i mængder, som ligger lidt over grænseværdierne. Efter formalingen, hvorved skallerne fjernes, ligger aflatoksinindholdet i den hvide slebne ris under grænseværdierne. Tilgangen til ris bør derfor være den samme som den, der allerede anvendes i forbindelse med majs, således at der fastsættes en højere grænseværdi for aflatoksin B1 og for samlet aflatoksinindhold i ris, der skal undergå sortering eller anden fysisk behandling inden konsum eller anvendelse som ingrediens i fødevarer.
(9)
Grænseværdierne gælder for den spiselige del af trænødderne. Nye videnskabelige data har imidlertid vist, at en del af aflatoksinforureningen findes på skallen af paranødder. Den fodnote i bilaget, der angiver fremgangsmåden ved analyse af trænødder i skaller, bør derfor ændres for at tage hensyn til disse nye videnskabelige oplysninger.
(10)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1881/2006 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 4 affattes således:
»Artikel 4
Særlige bestemmelser for jordnødder, andre oliefrø, trænødder, tørret frugt, ris og majs
Det er tilladt at markedsføre jordnødder, andre oliefrø, trænødder, tørret frugt, ris og majs, der ikke overholder de relevante grænseværdier for aflatoksiner som fastsat i bilagets punkt 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 og 2.1.11, såfremt de pågældende fødevarer
a)
ikke er bestemt til direkte konsum eller anvendelse som ingrediens i fødevarer
b)
overholder de relevante grænseværdier som fastsat i bilagets punkt 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 og 2.1.12
c)
undergår en behandling i form af sortering eller anden fysisk behandling, og grænseværdierne i bilagets punkt 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 og 2.1.11 efter denne behandling ikke er overskredet, og denne behandling ikke resulterer i andre skadelige restkoncentrationer
d)
er mærket således, at anvendelsesformålet klart fremgår, og bærer angivelsen »produktet skal undergå sortering eller anden fysisk behandling for at reducere aflatoksinindholdet, inden det anvendes til konsum eller som ingrediens i fødevarer«. Denne angivelse skal være påført mærkesedlen på hver enkelt sæk, pakning osv. og være indeholdt i det originale ledsagedokument. Sendingens/partiets identifikationskode skal være påført hver enkelt sæk, pakning osv. i sendingen samt det originale ledsagedokument på en sådan måde, at den ikke kan slettes.«
2)
Artikel 5 affattes således:
»Artikel 5
Særlige bestemmelser for jordnødder, andre oliefrø, produkter heraf og korn
En præcis angivelse af den påtænkte anvendelse skal være påført mærkesedlen på hver enkelt sæk, pakning osv. og det originale ledsagedokument. Det skal være muligt umiddelbart at sætte ledsagedokumentet i forbindelse med sendingen, idet dokumentet skal være forsynet med sendingens identifikationskode, som er påført hver enkelt sæk, pakning osv. i sendingen. De forretningsaktiviteter, der i ledsagedokumentet er angivet for modtageren af sendingen, skal være forenelige med den påtænkte anvendelse.
Er det ikke klart angivet, at den påtænkte anvendelse ikke er konsum, er alle de jordnødder, andre oliefrø og produkter heraf og alt det korn, der markedsføres, omfattet af de i bilagets punkt 2.1.5 og 2.1.11 fastsatte grænseværdier.
For så vidt angår anvendelsen af de i bilagets punkt 2.1.1 fastsatte grænseværdier gælder undtagelsen for jordnødder og andre oliefrø bestemt til knusning kun sendinger, der er mærket således, at anvendelsesformålet klart fremgår, og bærer angivelsen »produktet skal undergå knusning med henblik på fremstilling af raffineret vegetabilsk olie«. Denne angivelse skal være påført mærkesedlen på hver enkelt sæk, pakning osv. og være indeholdt i ledsagedokumentet/dokumenterne. Det endelige bestemmelsessted skal være et knuseværk.«
3)
I bilaget foretages følgende ændringer:
a)
Underafdeling 2.1 (Aflatoksiner) erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
b)
Fodnote 5 affattes således:
»(5)
Grænseværdierne gælder for den spiselige del af jordnødder og trænødder. Er det jordnødder og trænødder i skaller, der analyseres, antages det ved beregningen af aflatoksinindholdet, at al forureningen forekommer i den spiselige del, undtagen når der er tale om paranødder.«
c)
Følgende fodnoter indsættes:
»(40)
Oliefrø henhørende under KN-kode 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206 og 1207 og produkter heraf henhørende under KN-kode 1208 - melonfrø henhører under KN-kode ex 1207 99.
(41)
For produkter afledt/forarbejdet deraf, som udelukkende eller næsten udelukkende er afledt/forarbejdet af de pågældende trænødder, gælder de samme grænseværdier som dem, der er fastsat for de tilsvarende trænødder. I andre tilfælde finder artikel 2, stk. 1 og 2, anvendelse på de afledte/forarbejdede produkter.«
Artikel 2
Denne forordning finder ikke anvendelse på abrikoskerner og oliefrø, undtagen jordnødder, og produkter forarbejdet deraf, som blev markedsført inden anvendelsesdatoen i overensstemmelse med de regler, der var gældende på det tidspunkt.
Fødevarevirksomhedslederen skal kunne dokumentere, hvornår produkterne blev markedsført.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tiendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra ikrafttrædelsesdatoen.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2010.